Please use this identifier to cite or link to this item:
http://hdl.handle.net/2445/102786
Title: | Motivacions, expectatives i objectius del professorat en les visites als museus de ciència |
Author: | Viladot Barba, Pere |
Director/Tutor: | García Wehrle, Paloma Puigcerver Oliván, Manuel |
Keywords: | Museus de ciències Professors Didàctica de la ciència Science museums Teachers Science teaching methods |
Issue Date: | 15-Oct-2015 |
Publisher: | Universitat de Barcelona |
Abstract: | [cat] La tesi planteja com a pregunta de recerca quines són les motivacions, les expectatives i els objectius del professorat a l’hora d’organitzar visites als museus i centres de ciència amb els seus alumnes. Per respondre la pregunta, la finalitat principal es proposava conèixer, descriure i categoritzar les característiques del centres i dels docents, les seves motivacions per visitar el museu, les expectatives quant al vincle amb el currículum i al model didàctic i els objectius que tenen pel que fa al moment de desenvolupament del tema en què es produeix la visita. Atesos els canvis produïts al museu objecte de la investigació entre les dues fases de la recerca, es pretenia també saber els possibles modificacions en el perfil dels docents i les seves motivacions, expectatives i objectius, de cara a definir els factors que han de ser tinguts en compte a l’hora de desenvolupar el model didàctic del museu. El marc teòric sobre el que se sustenta parteix de l’anàlisi de la literatura que ens mostra la percepció que tenen els ciutadans sobre la ciència i les idees que orienten l’educació científica al segle XXI, continua amb l’anàlisi de l’educació als museus i els models de museus de ciència segons la seva proposta didàctica i finalitza amb l’anàlisi dels treballs que s’han portat a terme arreu sobre motivacions, expectatives i objectius dels docents quan porten els seus alumnes als museus de ciència. La investigació portada a terme es pot considerar descriptiva, amb un objectiu avaluatiu i atenent a les variables recollides, de caire ex-post-facto. L’obtenció de dades ha combinat la metodologia quantitativa en base a una enquesta de preguntes tancades a 308 docents i la metodologia qualitativa basada en entrevistes semiestructurades a 7 experts en gestió de museus i formació del professorat, un grup de discussió amb educadors del museu i 10 docents usuaris del museu. La recollida de dades es va realitzar els anys 2008 i 2012 entre els quals el museu va patir un gran canvi. L’anàlisi de les dades quantitatives de l’enquesta ha estat desenvolupat a partir del tractament estadístic realitzat amb el programari SPSS V.13 a partir del qual es van obtenir estadístics descriptius i es van aplicar proves d'estadística inferencial paramètriques i no paramètriques. En el cas de les dades qualitatives, es va realitzar la transcripció completa de les entrevistes i del grup de discussió Per poder analitzar les respostes, es va seguir un procediment d’anàlisi fenomenològic, creant una base de dades Access 2007 extraient unitats de significat rellevants que van ser codificades amb codis descriptius agrupats en famílies i aquestes en grups de significat. Els resultats obtinguts han estat discutits amb els referents de la literatura examinada al marc teòric i també amb l’opinió dels experts expressada a la fase I. En aquest sentit es destaquen aquells aspectes que la nostra recerca corrobora o contradiu, així com les noves aportacions que fa en l’àmbit de les motivacions, expectatives i objectius dels docents. Hem observat alguns comportaments comuns a diferents llocs del Món i, a la vegada, una gran diversitat de situacions que fan molt complexa la realització d’activitats en un museu de ciències. Aquest fet ens ha portat a desenvolupar recomanacions d’actuació tant en el camp de la gestió del servei educatiu del museu com en la didàctica emprada en les activitats. Es proposen també algunes línies de recerca que poden derivar de la tesi Finalment s’extreuen conclusions que, en síntesi, indiquen que el museu ha de treballar col·laborativament amb l’escola ja que no n’és un simple complement curricular. L’educació científica escolar pateix d’uns dèficits descrits al marc teòric malgrat les moltes experiències de centres educatius concrets que trenquen la rutina. En aquest sentit, el museu aporta per la seva part una manera de fer que, en col·laboració amb l’escola, pot determinar nous enfocaments innovadors. [eng] The thesis research question arises as to what are the motivations, expectations and objectives of teachers in organizing visits to science museums with their students. The main purpose was to know, describe and categorize the characteristics of schools and teachers, their motivations for visiting the museum, expectations regarding the link with the curriculum and teaching model and the goals they have for the moment in which the visit occurs. Given the changes in the museum under investigation between the two phases of the research, it was intended also to know the possible evolution in the profile of teachers and the research question in order to define the factors that must be taken into account when developing the teaching model of the museum. The theoretical framework begins with the ideas that guide science education in the XXI century and the analysis of the models of education in science museums. The study of the international researches that has been carried out about motivations, expectations and objectives of teachers is the basis for the analysis and discussion of the results. The research may be considered descriptive, with a goal to assessment and ex-post-facto. The data collection combined the quantitative methodology based on a survey to 308 teachers and the qualitative methodology based on semi-structured interviews to an amount of 17 experts and teachers. It was conducted in 2008 and 2012. The analysis of the survey data was developed from the statistical treatment performed with SPSS V.13 software from which it was obtained descriptive statistics and parametric and non-parametric statistical inference testing were applied. For the qualitative data, the full transcript of the interviews was realized to analyze the responses, following a phenomenological analysis procedure, creating an Access 2007 database by extracting relevant units of meaning that were encoded with descriptive codes grouped into families and those in groups of meaning. The results have been discussed with related literature and the experts’ opinion expressed in phase I. In this regard we highlight those aspects of our research that corroborates or contradicts them, as well as new contributions in the field of motivations, expectations and objectives of teachers. We noticed some common behaviour in different parts of the world and at the same time, a variety of complex situations when carrying out activities in a science museum. This has led us to develop recommendations for action both in the management of the museum's educational service as in teaching activities. It is also proposed some new researches that may result from the thesis. Finally, conclusions for each research question are drawn, in short, indicating that the museum should work collaboratively with the school because the museum is not only a curricular complement. The scientific education school suffers from deficits described in the theoretical framework despite the many experiences of specific schools that break the routine. The museum meanwhile, provides a way to do that in co-operation with the school that can determine new innovative approaches. |
URI: | http://hdl.handle.net/2445/102786 |
Appears in Collections: | Tesis Doctorals - Departament - Didàctica de les Ciències Experimentals i la Matemàtica |
Files in This Item:
File | Description | Size | Format | |
---|---|---|---|---|
PVB_TESI.pdf | 3.68 MB | Adobe PDF | View/Open |
This item is licensed under a
Creative Commons License