# name
Violencia en el lugar de trabajo hacia las enfermeras de urgencias: revisión bibliografía

# metadata.dc.description[].value
Treballs Finals de Grau d'Infermeria, Facultat d'Infermeria, Universitat de Barcelona, Curs: 2025-2026, Tutor: Mireia Llauradó Serra

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa]
Introducción: La violencia laboral en los servicios de urgencias es un problema frecuente que afecta significativamente a las enfermeras, expuestas a agresiones verbales, físicas, psicológicas y sexuales. Estas situaciones repercuten en su bienestar, seguridad y en la calidad de los cuidados.
Objetivos: Identificar los tipos de violencia que sufren las enfermeras de urgencias, los factores asociados, sus consecuencias, estrategias de afrontamiento y características de los episodios y agresores.
Metodología: Revisión bibliográfica en PubMed, CINAHL y Scopus. Se incluyeron artículos publicados entre 2020 y 2026, en castellano o inglés, centrados en enfermería de urgencias. Se excluyeron estudios de otros perfiles, servicios distintos, sin acceso completo o enfocados exclusivamente en COVID-19. Se analizaron 15 artículos.
Resultados: Los estudios evidencian una alta exposición a diversas formas de violencia. Predomina la verbal, seguida de la física, psicológica y episodios de violencia sexual, principalmente mediante comentarios inapropiados. Entre los factores asociados destacan la sobrecarga asistencial, largas esperas, falta de personal de enfermería y de seguridad, consumo de sustancias y alteraciones de salud mental. Las consecuencias más frecuentes incluyen ansiedad, estrés, problemas de sueño, agotamiento profesional y disminución del rendimiento. Como estrategias de afrontamiento, las enfermeras recurren al apoyo del equipo y a técnicas de desescalada, aunque la notificación formal sigue siendo limitada.
Conclusión: La violencia en urgencias es un problema persistente que requiere mejorar la detección de riesgos, protocolos de seguridad, formación específica y apoyo institucional.

[cat]
Introducció: La violència laboral als serveis d’urgències és un problema freqüent que afecta de manera significativa les infermeres, exposades a agressions verbals, físiques, psicològiques i sexuals. Aquestes situacions repercuteixen en el seu benestar, la seva seguretat i en la qualitat de les cures.
Objectius: Identificar els tipus de violència que pateixen les infermeres d’urgències, els factors associats, les conseqüències, les estratègies d’afrontament i les característiques dels episodis i agressors.
Metodologia: Revisió bibliogràfica a PubMed, CINAHL i Scopus. Es van incloure articles publicats entre 2020 i 2026, en castellà o anglès, centrats en infermeria d’urgències. Es van excloure estudis d’altres perfils, d’altres serveis, sense accés complet o enfocats exclusivament en la COVID‑19. Es van analitzar 15 articles.
Resultats: Els estudis evidencien una alta exposició a diverses formes de violència. Predomina la violència verbal, seguida de la física, la psicològica i episodis de violència sexual, principalment mitjançant comentaris inapropiats. Entre els factors associats destaquen la sobrecàrrega assistencial, les llargues esperes, la manca de personal d’infermeria i de seguretat, el consum de substàncies i les alteracions de salut mental. Les conseqüències més freqüents inclouen ansietat, estrès, problemes de son, esgotament professional i disminució del rendiment. Com a estratègies d’afrontament, les infermeres recorren al suport de l’equip i a tècniques de desescalada, tot i que la notificació formal continua sent limitada.
Conclusió: La violència a urgències és un problema persistent que requereix millorar la detecció de riscos, els protocols de seguretat, la formació específica i el suport institucional.

[eng]
Introduction: Workplace violence in emergency departments is a frequent problem that significantly affects nurses, who are exposed to verbal, physical, psychological and sexual aggression. These situations impact their well‑being, safety and the quality of care provided.
Objectives: To identify the types of violence experienced by emergency nurses, the associated factors, consequences, coping strategies and characteristics of incidents and aggressors.
Methods: A literature review was conducted in PubMed, CINAHL and Scopus. Articles published between 2020 and 2026, in Spanish or English, focused on emergency nursing were included. Studies involving other professional profiles, other services, lacking full‑text access or focused exclusively on COVID‑19 were excluded. Fifteen articles were analysed.
Results: The studies show a high exposure to various forms of violence. Verbal violence is the most prevalent, followed by physical and psychological violence, as well as episodes of sexual violence, mainly through inappropriate comments. Among the associated factors, the most notable are work overload, long waiting times, shortage of nursing and security staff, substance use, and mental health disorders. The most frequent consequences include anxiety, stress, sleep problems, professional burnout, and reduced performance. As coping strategies, nurses rely on team support and de-escalation techniques, although formal reporting remains limited.
Conclusion: Violence in emergency departments is a persistent problem that requires improved risk detection, safety protocols, specific training and institutional support.

# metadata.dc.rights[].value
cc-by-nc-nd (c) Cuadri Ramírez, Lucía, 2026

# metadata.dc.source[].value
Treballs Finals de Grau (TFG) - Infermeria

# metadata.dc.title[].value
Violencia en el lugar de trabajo hacia las enfermeras de urgencias: revisión bibliografía