# name
Els Fets Apòcrifs d’Andreu i Mateu al País dels Antropòfags (CANT 236), Edició Crítica, Traducció i Comentari

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Departament de Filologia Clàssica, Filologia Romànica i Filologia Semítica

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] En els primers segles del cristianisme, quan s’estenia la pràctica de cobrir les llacunes deixades pels textos canònics sobre les vides dels apòstols, apareix una llegenda —amb tota probabilitat transmesa oralment— sobre l’apòstol Mateu. Segons aquesta, Mateu, en la seva missió evangelitzadora en un país habitat per persones amb pràctiques culturalment subversives, va ser capturat i, temps després, rescatat per Andreu. Al llarg del primer mil·lenni del cristianisme es van compondre cinc escrits que recullen, amb variants, aquesta llegenda. El més antic és el dels Fets Apòcrifs d’Andreu i Mateu al País dels Antropòfags (CANT 236), que també va ser el més difós, ja que poc després de la seva composició en grec es va traduir a un ampli ventall de llengües de l’àmbit cristià antic. El seu èxit es deu a l’aptitud i a l’originalitat del seu autor. Aquestes qualitats no només situen el text, amb ple dret, dins la categoria dels fets apòcrifs —a causa dels motius i tendències que comparteix amb altres obres del gènere—, sinó que també es manifesten en l’ús de tècniques literàries i motius innovadors que desperten l’interès del lector.
Al llarg dels segles, el text dels AAM ha tingut una rica transmissió manuscrita, testimoniada des del segle VI fins al XVII. A mitjan segle XIX, de la mà de Johann Karl Thilo, apareix la primera edició crítica, però la versió que esdevé de referència fins avui és la d’Alfred Maximilien Bonnet, publicada a finals del mateix segle. Aquesta edició s’ha traduït a diverses llengües modernes per oferir el text a un públic més ampli. Arran d’aquestes edicions i traduccions, els AAM han esdevingut objecte d’estudi per determinar diferents característiques del text en si mateix, així com aspectes relatius a l’autor, al lloc de procedència i a la data de creació, entre d’altres.
La present tesi doctoral incideix en aquests tres aspectes fonamentals: l’edició crítica, la traducció i el comentari. L’edició crítica, elaborada a partir de dinou manuscrits, es presenta amb un aparat crític exhaustiu que recull totes les variants detectades entre el text editat i els testimonis manuscrits utilitzats. Aquesta va acompanyada de la primera traducció al català, que cerca un equilibri entre la fidelitat al grec original i l’ús d’un llenguatge especialitzat però alhora accessible per al lector familiaritzat amb la literatura apòcrifa cristiana. En última instància, per aprofundir en la comprensió del contingut, s’inclou un comentari que analitza diverses qüestions que ajuden a situar el text en el marc més ampli de la literatura apòcrifa cristiana dels primers segles.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] In the early centuries of Christianity, as it became common practice to fill the gaps left by the canonical texts regarding the lives of the apostle, a tradition —most likely transmitted orally—took shape concerning the apostle Matthew. According to this account, during his missionary work in a land inhabited by people with culturally subversive practices, Matthew was captured and later rescued by Andrew. Over the course of the first millennium of Christianity, five writings were composed that recount this narrative, although with some variations. The earliest of these is the Acts of Andrew and Matthew in the Land of the Anthropophagi (CANT 236), which also proved to be the most widespread, since shortly after its composition in Greek it was translated into a wide range of languages within the ancient Christendom. Its success can be attributed to the skill and originality of its author. These qualities not only secure the texts’ rightful place within the category of apocryphal acts —due to the motifs and tendencies it shares with other works of the genre—but are also manifested in the use of literary techniques and innovative motifs that capture the reader’s interest.
Over the centuries, the text of the AAM has enjoyed a rich manuscript transmission, attested from the sixth to the seventeenth century. In the mid-nineteenth century, Johann Karl Thilo produced the first critical edition, but the version that has continued to serve as the reference edition to this day is that of Alfred Maximilian Bonnet, published at the end of the same century. This edition has been translated into several modern languages in order to make the text accessible to a broader audience. On the basis of these editions and translations, the AAM have become the subject of study for the purpose of determining various characteristics of the text itself, as well as questions relating to the author, the place of origin, and the date of composition, among others.
The present dissertation addresses these three fundamental aspects: critical edition, translation, and commentary. The critical edition, prepared on the basis of nineteen manuscripts, is presented with a comprehensive critical apparatus that records all the variants identified between the edited text and the manuscript witnesses consulted. It is accompanied by a first Catalan translation, which seeks a balance between fidelity to the Greek original and the use of a specialized yet accessible language for readers familiar with Christian apocryphal literature. Finally, to deepen the understanding of the content, a commentary is included that examines various issues which help situate the text within the broader framework of early Christian apocryphal literature.

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Departament - Filologia Clàssica, Romànica i Semítica

# metadata.dc.title[].value
Els Fets Apòcrifs d’Andreu i Mateu al País dels Antropòfags (CANT 236), Edició Crítica, Traducció i Comentari