# name
La formació arqueosedimentària dels jaciments de la primera edat del ferro i del període ibèric al nord-est peninsular: Estudi micromorfològic de la Fortalesa dels Vilars (Arbeca, les Garrigues) i de Gebut (Soses, el Segrià)

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Departament d'Història i Arqueologia

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] L'objectiu d'aquesta tesi doctoral és augmentar el coneixement de la formació arqueosedimentària dels jaciments protohistòrics. Aquest estudi utilitza un enfocament geoarqueològic, i principalment la micromorfologia dels sòls. Aquesta última és poc utilitzada per a la cronologia i l'àrea geogràfica estudiada (nord-est de la península Ibèrica) tot i que els jaciments estan construïts majoritàriament o en gran part en terra crua, condicions ideals per a estudis micromorfològics. 
Amb l'anàlisi de dos jaciments de l'Edat del Ferro primerenca i de l'època ibèrica, la Fortalesa dels Vilars d'Arbeca (Arbeca, les Garrigues) i el jaciment de Gebut (Soses, el Segrià), aportem un nou enfocament al seu estudi. El nostre desig és que es pugui replicar en altres llocs, per amplificar i millorar la informació recollida. 
La hipòtesi de partida és que l'ús de tècniques d'alta resolució pot augmentar i millorar la comprensió de seqüències arqueosedimentàries, així com d'estructures i materials elaborats fets de terra crua. Per tal d'interpretar les dades recollides, es va realitzar una anàlisi bibliogràfica i de camp per caracteritzar els contextos geomorfològics i culturals en què es trobaven els jaciments estudiats. També es va abordar l'estat de la qüestió, sobre la manera en què s'han estudiat les seqüències estratigràfiques fins a l'actualitat en jaciments protohistòrics i sobre la consideració que es dóna a l'arquitectura i la micromorfologia de la terra crua per a la seva anàlisi. 
L'estudi dels propis jaciments es va dur a terme durant les campanyes d'excavació, durant les quals es van seleccionar, descriure i recollir diverses seqüències estratigràfiques i estructures arqueològiques. Aquestes eleccions es van fer en col·laboració amb l'equip d'investigació del jaciment, amb l'objectiu d'aprofundir en els diversos problemes que van sorgir durant les excavacions. Al laboratori, una sèrie de passos que van des de l'anàlisi de fotografies i documents recollits sobre el terreny fins a l'observació al microscopi, van permetre crear una classificació de microfàcies. Aquestes últimes són les signatures que deixen les activitats antropogèniques i els processos naturals en els sediments. La seva identificació permet reconstruir les seqüències analitzades i proposar interpretacions rellevants de les activitats realitzades en cada lloc i les maneres de construcció. 
Així, aquesta informació ens permet reflexionar sobre com es formen els diferents jaciments excavats, quin és el seu grau d'integritat, quines activitats es van dur a terme als jaciments i quins processos de selecció i transformació de materials es van dur a terme per fabricar elements de terra crua. Finalment, també permet promoure l'ús d'aquest tipus d'enfocaments, així com l'estudi de l'arquitectura de terra i els sediments.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] This doctoral thesis aims to increase knowledge about the archaeosedimentary formation of protohistoric sites. The study will use a geoarchaeological approach, mainly based on micromorphology, which is little used in the chronology and the area studied (northeastern Iberia). The study is carried out on two protohistoric sites, La Fortalesa dels Vilars d'Arbeca (Arbeca, Les Garrigues) and Gebut (Soses, el Segrià), presenting a new approach to their understanding. The hypothesis is that the use of high-resolution techniques increases and improves the understanding of the archaeosedimentary sequences as well as the structures and materials produced in raw earth. To interpret the data collected, a bibliographical and field analysis was carried out to characterize the geomorphological and cultural context in which the two sites are located. A review has been conducted on the study of the stratigraphic sequences thus far in the protohistoric sites and what consideration has been given to raw earth architecture and micromorphology in their analysis. The study of the sites has been carried out during the excavation campaigns. During these campaigns, various sequences and elements were chosen, described, and sampled, in mutual agreement with the research team of the sites to study various questions in depth. A series of steps, ranging from the analysis of the photographic and documentary records collected at the site to microscopic observation, allows the creation of a classification of microfacies. These are the pedosedimentary signatures left by anthropogenic activities or natural processes in the sediments. Their identification has made it possible to reconstruct the sequences analyzed and propose relevant interpretations about the construction in raw earth as well as the activities practiced at the site. This information allows us to consider how the different deposits were formed, their degree of integrity, the processes of selection and transformation of materials to manufacture raw earth elements, and the dynamics of occupation of the spaces. Finally, it also allows us to value the use of this type of approach as well as the study of earth architecture and sediments.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[fra] La présente thèse doctorale a pour but d’augmenter notre connaissance sur la formation archéosédimentaire des sites protohistoriques. Cette étude utilise une approche géoarchéologique, et principalement la micromorphologie des sols. Cette dernière est peu utilisée pour la chronologie et l’aire géographique étudiée (nord-est de la péninsule ibérique) malgré le fait que les sites soient majoritairement ou en grande partie construits en terre crue, conditions idéales pour des études micromorphologiques. 
Avec l’analyse de deux sites du premier âge du Fer et de la période ibérique, la Fortalesa dels Vilars d'Arbeca (Arbeca, les Garrigues) et le site de Gebut (Soses, el Segrià), nous apportons une nouvelle approche à leur étude. Notre volonté est que celle-ci puisse être répliquée dans d’autres sites, pour amplifier et améliorer l’information recueillie. 
L’hypothèse de départ est que l’usage de techniques à haute résolution peut augmenter et améliorer la compréhension des séquences archéosédimentaires ainsi que des structures et matériaux élaborés en terre crue. Afin d’interpréter les données recueillies, ont été réalisées une analyse bibliographique et de terrain pour caractériser les contextes géomorphologique et culturel dans lesquels s’inséraient les sites étudiés. A aussi été traitée l’état de la question sur la manière dont ont été étudiées les séquences stratigraphiques jusqu’à aujourd’hui sur les sites protohistoriques et sur la considération faite à l’architecture en terre crue et à la micromorphologie pour son analyse. 
L’étude des sites mêmes a été effectuée durant les campagnes de fouilles, pendant lesquelles ont été sélectionnées, décrites et prélevées diverses séquences stratigraphiques et structures archéologiques. Ces choix ont été faits en collaboration avec l’équipe de recherche des sites, dans le but d’approfondir les diverses problématiques survenues au fur et à mesure des fouilles. Au laboratoire, une série d’étapes qui vont de l’analyse des photographies et documents recueillis sur le terrain jusqu’à l’observation au microscope, ont permis de créer une classification en micro-faciès. Ces derniers sont les signatures que laissent les activités anthropiques et processus naturels dans les sédiments. Leur identification permet de reconstruire les séquences analysées et de proposer des interprétations pertinentes sur les activités réalisées dans chaque lieu et sur les modes de construction. 
Ainsi, cette information permet de réfléchir à comment se forment les différents dépôts fouillés, quel est leur degré d’intégrité, quelles activités se déroulaient sur les sites et quels processus de sélection et de transformation des matériaux ont été réalisés pour fabriquer des éléments en terre crue. Finalement, elle permet aussi de valoriser l’usage de ce type d’approche ainsi que de l’étude de l’architecture en terre et des sédiments.

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Departament - Història i Arqueologia

# metadata.dc.title[].value
La formació arqueosedimentària dels jaciments de la primera edat del ferro i del període ibèric al nord-est peninsular: Estudi micromorfològic de la Fortalesa dels Vilars (Arbeca, les Garrigues) i de Gebut (Soses, el Segrià)