# name
Evaluación nutricional en población pediátrica con Fenilcetonuria y otros Errores Innatos del Metabolismo de los Aminoácidos

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Facultat de Farmàcia i Ciències de l'Alimentació

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] El primer estudio de esta tesis tuvo como objetivo analizar la composición nutricional de 250 productos especiales bajos en proteínas disponibles en España, comparándolos con sus equivalentes convencionales, y evaluar su impacto en la dieta y en el perfil bioquímico de 59 pacientes con distintos EIM. Se observó que los grupos de lácteos, carnes, pescados y huevos bajos en proteínas presentan mayores diferencias nutricionales, especialmente en el contenido de hidratos de carbono y grasas. Los pacientes con una ingesta elevada de lácteos bajos en proteínas (>5%) mostraron un mayor consumo de azúcares simples, grasas totales y saturadas, así como niveles plasmáticos más altos de colesterol total y lipoproteínas de baja densidad (LDL-C), lo que sugiere un posible impacto negativo sobre el perfil lipídico.
El segundo estudio se centró en 62 pacientes con fenilcetonuria (PKU) de distintos fenotipos, comparados con 20 controles sanos, con el objetivo de evaluar el patrón dietético, el estado nutricional, la adherencia a la dieta mediterránea y la práctica de actividad física. Los pacientes con PKU clásica (cPKU), que requieren una mayor restricción proteica, presentaron una ingesta significativamente más alta de carbohidratos y azúcares, con mayor frecuencia en el consumo de dulces y son menos activos físicamente. Aunque el 90% de los pacientes mantenía un buen control metabólico, se observó una tendencia entre la ingesta de hidratos de carbono y el índice HOMA-IR (p=0.08), lo que podría indicar un futuro riesgo potencial de resistencia a la insulina. Además, los pacientes con dietas bajas en proteínas naturales mostraron niveles plasmáticos más altos de vitamina B12, ácido linoleico, ácido α-linolénico, ácido eicosapentaenoico y ácido docosahexaenoico, que estarían ligados al consumo de suplementos proteicos y, bajos de colesterol total y lipoproteínas de alta densidad (HDL-C), posiblemente relacionados con patrones dietéticos más vegetarianos y una posible interferencia de la fenilalanina en los mecanismos de síntesis de colesterol.
Los resultados de esta tesis permiten identificar áreas clave en el abordaje nutricional de los errores innatos del metabolismo (EIM) de los aminoácidos. Si bien la dieta restringida en proteínas naturales y el uso de alimentos especiales bajos en proteínas son pilares fundamentales del tratamiento dietético, su impacto metabólico no debe subestimarse, debido a la asociación mostrada con un perfil lipídico alterado, caracterizado por niveles elevados de colesterol total y LDL-C. Sin embargo, en nuestra población con fenilcetonuria (PKU), donde la restricción proteica es más estricta, se observaron niveles más bajos de colesterol total y HDL-C. Esta aparente contradicción sugiere que, además de la dieta, deben considerarse otros factores inherentes a la enfermedad, como las alteraciones metabólicas inducidas por los niveles elevados de fenilalanina, que podrían influir en el metabolismo lipídico, Asimismo el alto consumo de carbohidratos y azúcares junto con una menor práctica de actividad física observada podría contribuir a un mayor riesgo de resistencia a la insulina, aunque los datos actuales solo muestran una tendencia. Por otro lado, los perfiles bioquímicos observados sugieren que el uso de los sustitutos proteicos en PKU , puede tener efectos beneficiosos en la ingesta de micronutrientes, lo que subraya su valor nutricional, aunque también podrían influir en parámetros lipídicos que requieren seguimiento clínico.
Los hallazgos de esta investigación refuerzan la necesidad de un enfoque nutricional individualizado en los EIM, que contemple no solo la dieta, sino también el estilo de vida, el contexto clínico y los mecanismos fisiopatológicos propios de cada enfermedad. Este enfoque integral es esencial para optimizar el manejo metabólico y prevenir complicaciones asociadas.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] Els errors innats del metabolisme (EIM) dels aminoàcids són malalties hereditàries que afecten el metabolisme intermediari, i es caracteritzen per deficiències enzimàtiques o de transportadors que alteren la degradació o transformació dels aminoàcids. El maneig clínic d’aquests trastorns es basa en la restricció de proteïnes naturals en la dieta, amb l’objectiu de reduir l’acumulació de metabòlits tòxics i prevenir complicacions neurològiques i sistèmiques. Per a això, s’utilitzen substituts de proteïnes, que aporten aminoàcids essencials sense precursors tòxics, i aliments especials baixos en proteïnes, que permeten cobrir les necessitats energètiques i aportar varietat alimentària.
El primer estudi d’aquesta tesi va tenir com a objectiu analitzar la composició nutricional de 250 productes especials baixos en proteïnes disponibles a Espanya, comparant-los amb els seus equivalents convencionals, i avaluar el seu impacte en la dieta i en el perfil bioquímic de 59 pacients amb diferents EIM. Es va observar que els grups de làctics, carns, peixos i ous baixos en proteïnes presenten diferències nutricionals significatives, especialment en el contingut d’hidrats de carboni i greixos. Els pacients amb una ingesta elevada de làctics baixos en proteïnes (>5%) van mostrar un major consum de sucres simples, greixos totals i saturats, així com nivells plasmàtics més alts de colesterol total i lipoproteïnes de baixa densitat (LDL-C), cosa que suggereix un possible impacte negatiu sobre el perfil lipídic.
El segon estudi es va centrar en 62 pacients amb fenilcetonúria (PKU) de diferents fenotips, comparats amb 20 controls sans, amb l’objectiu d’avaluar el patró dietètic, l’estat nutricional, l’adherència a la dieta mediterrània i la pràctica d’activitat física. Els pacients amb PKU clàssica (cPKU), que requereixen una restricció proteica més estricta, van presentar una ingesta significativament més alta de carbohidrats i sucres, amb major freqüència en el consum de dolços i són menys actius físicament. Tot i que el 90% dels pacients mantenia un bon control metabòlic, es va observar una tendència entre la ingesta d’hidrats de carboni i l’índex HOMA-IR (p=0.08), cosa que podria indicar un risc potencial futur de resistència a la insulina. A més, els pacients amb dietes baixes en proteïnes naturals van mostrar nivells plasmàtics més alts de vitamina B12, àcid linoleic, àcid α-linolènic, àcid eicosapentaenoic i àcid docosahexaenoic, que estarien lligats al consum de suplements proteics, i nivells baixos de colesterol total i lipoproteïnes d’alta densitat (HDL-C), possiblement relacionats amb patrons dietètics més vegetarians i una possible interferència de la fenilalanina en els mecanismes de síntesi de colesterol.
 
Els resultats d’aquesta tesi permeten identificar àrees clau en l’abordatge nutricional dels EIM dels aminoàcids. Tot i que la dieta restringida en proteïnes naturals i l’ús d’aliments especials baixos en proteïnes són pilars fonamentals del tractament dietètic, el seu impacte metabòlic no ha de subestimar-se, a causa de l’associació mostrada amb un perfil lipídic alterat, caracteritzat per nivells elevats de colesterol total i LDL-C. No obstant això, en la nostra població amb fenilcetonúria (PKU), on la restricció proteica és més estricta, es van observar nivells més baixos de colesterol total i HDL-C. Aquesta aparent contradicció suggereix que, a més de la dieta, s’han de considerar altres factors inherents a la malaltia, com les alteracions metabòliques induïdes pels nivells elevats de fenilalanina, que podrien influir en el metabolisme lipídic. Així mateix, el alt consum de carbohidrats i sucres juntament amb una menor pràctica d’activitat física observada podria contribuir a un major risc de resistència a la insulina, tot i que les dades actuals només mostren una tendència. D’altra banda, els perfils bioquímics observats suggereixen que l’ús dels substituts proteics en PKU pot tenir efectes beneficiosos en la ingesta de micronutrients, cosa que subratlla el seu valor nutricional, tot i que també podrien influir en paràmetres lipídics que requereixen seguiment clínic.
Els resultats d’aquesta investigació reforcen la necessitat d’un enfocament nutricional individualitzat en els EIM, que contempli no només la dieta, sinó també l’estil de vida, el context clínic i els mecanismes fisiopatològics propis de cada malaltia. Aquest enfocament integral és essencial per optimitzar el maneig metabòlic i prevenir complicacions associades.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] Inborn errors of amino acid metabolism (IEMs) are hereditary diseases that affect intermediary metabolism and are characterized by enzymatic or transporter deficiencies that alter the degradation or transformation of amino acids. The clinical management of these disorders is based on the restriction of natural proteins in the diet, aiming to reduce the accumulation of toxic metabolites and prevent neurological and systemic complications. To achieve this, protein substitutes are used, which provide essential amino acids without toxic precursors, along with special low-protein foods, which help meet energy requirements and offer dietary variety.
The first study of this thesis aimed to analyse the nutritional composition of 250 special low-protein products available in Spain, comparing them with their conventional equivalents, and to assess their impact on the diet and biochemical profile of 59 patients with various IEMs. It was observed that the groups of dairy, meat, fish, and eggs low in protein showed greater nutritional differences, especially in carbohydrate and fat content. Patients with a high intake of low-protein dairy products (>5%) showed higher consumption of simple sugars, total fats, and saturated fats, as well as higher plasma levels of total cholesterol and low-density lipoproteins (LDL-C), suggesting a possible negative impact on the lipid profile.
The second study focused on 62 patients with phenylketonuria (PKU) of different phenotypes, compared with 20 healthy controls, with the aim of evaluating dietary patterns, nutritional status, adherence to the Mediterranean diet, and physical activity. Patients with classical PKU (cPKU), who require a stricter protein restriction, had a significantly higher intake of carbohydrates and sugars, more frequent consumption of sweets, and were less physically active. Although 90% of patients maintained good metabolic control, a trend was observed between carbohydrate intake and the HOMA-IR index (p=0.08), which could indicate a potential future risk of insulin resistance. Additionally, patients on diets low in natural proteins showed higher plasma levels of vitamin B12, linoleic acid, α-linolenic acid, eicosapentaenoic acid, and docosahexaenoic acid, likely linked to the consumption of protein supplements, and lower levels of total cholesterol and high-density lipoproteins (HDL-C), possibly related to more vegetarian dietary patterns and a potential interference of phenylalanine in cholesterol synthesis mechanisms.
The results of this thesis help identify key areas in the nutritional management of amino acid IEMs. While a diet restricted in natural proteins and the use of special low-protein foods are fundamental pillars of dietary treatment, their metabolic impact should not be underestimated, due to the observed association with an altered lipid profile, characterized by elevated levels of total cholesterol and LDL-C. However, in our population with phenylketonuria (PKU), where protein restriction is stricter, lower levels of total cholesterol and HDL-C were observed. This apparent contradiction suggests that, beyond diet, other disease-specific factors should be considered, such as metabolic alterations induced by elevated phenylalanine levels, which may influence lipid metabolism. Likewise, the high intake of carbohydrates and sugars, along with lower physical activity, could contribute to a greater risk of insulin resistance, although current data only show a trend. On the other hand, the biochemical profiles observed suggest that the use of protein substitutes in PKU may have beneficial effects on micronutrient intake, highlighting their nutritional value, although they may also influence lipid parameters that require clinical monitoring.
The findings of this research reinforce the need for an individualized nutritional approach in IEMs, considering not only diet but also lifestyle, clinical context, and the pathophysiological mechanisms specific to each disease. This comprehensive approach is essential to optimize metabolic management and prevent associated complications.

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Facultat - Farmàcia i Ciències de l'Alimentació

# metadata.dc.title[].value
Evaluación nutricional en población pediátrica con Fenilcetonuria y otros Errores Innatos del Metabolismo de los Aminoácidos