# name
Personalització de les recomanacions d’exercici per a la salut. Perspectiva de la Fisiologia de Xarxes

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Facultat de Medicina i Ciències de la Salut

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] INTRODUCCIÓ:
La inactivitat i el sedentarisme s’han convertit en greus problemes de salut a la societat contemporània. Aquesta problemàtica s’ha vist abordada notablement pel creixement de la indústria del fitness, que ofereix una àmplia gamma d’instal·lacions i programes d’exercici per diferents grups de població. En aquest context, la selecció d’un programa adequat és una qüestió fonamental que ha sigut examinada per la recerca científica en els darrers anys.
En base a aquesta recerca, l’American College of Sports Medicine (ACSM) i l’Organització Mundial de la Salut (OMS) han establert unes directrius concretes per a la prescripció d’exercici en la salut i la malaltia. És remarcable comprovar que tant l’OMS com l’ACSM coincideixen en fer una recomanació universal amb adaptacions lleugeres segons l’edat i el tipus de disfunció o malaltia de la població. Aquesta recomanació universal inclou l’exercici aeròbic, ja sigui en solitari o combinat amb entrenament de força.
Els programes d’exercici aeròbic i de força han demostrat la seva eficàcia i seguretat en una àmplia diversitat de poblacions. Tot i això, una revisió sistemàtica dels estudis de prescripció d’exercici ha revelat que, malgrat la majoria presenten resultats positius, hi ha una manca d’evidència substancial i d’estudis d’alta qualitat que avaluïn la seva sostenibilitat en el context quotidià. A més, les evidències científiques que donen suport a les recomanacions d’exercici per la salut de l’OMS presenten diverses limitacions teòriques i metodològiques. La concepció de l’organisme que assumeixen és el d’una màquina sofisticada que respon a mecanismes de cibernètica clàssica. Es a dir, que es troba regulada per processadors centrals i circuits de retroalimentació negativa que ajuden a mantenir l’homeòstasi durant l’exercici. Aquest enfocament, si bé ha estat útil per a la comprensió i el disseny d’ordinadors, és massa simplificat per capturar adequadament les propietats dels sistemes vius i la seva interacció amb l’entorn.
Molts sistemes naturals i socials són no-lineals i estan sotmesos a la incertesa i la variabilitat, la qual cosa fa difícil predir-los o controlar-los a partir de mecanismes de cibernètica clàssica. Per determinar els nivells òptims d’exercici o valorar els estats fisiològics, les variables utilitzades sovint no són prou vàlides ni sensibles als canvis. A més,

 
la validesa externa dels estudis que avalen l’evidència científica de les recomanacions de l’OMS presenten importants limitacions metodològiques.
Per tal de millorar l’eficàcia de les intervencions d’exercici resulta necessari revisar i actualitzar les directrius proposades per l’OMS, i fer-ho en base a la concepció de l’organisme com a sistema complex adaptatiu (SCA), amb propietats ben diferenciades de les màquines. En aquest sentit, la Fisiologia de Xarxes ofereix un marc conceptual i metodològic idoni.

HIPÒTESI:
- Les intervencions d’exercici basades en els criteris de la Fisiologia de Xarxes
tindran efectes més positius en l’estat de forma, la salut mental i el benestar en
adults sans en comparació a les recomanacions de l'OMS.

OBJECTIU GENERAL:

Revisar i actualitzar les directrius d’exercici per a la salut de l’OMS, i establir criteris
d’intervenció/entrenament personalitzats basats en la perspectiva de la Fisiologia de
Xarxes.

OBJECTIUS ESPECÍFICS:

1. Revisar i actualitzar els supòsits teòrics i metodològics de les evidències
científiques que donen suport a l’actual prescripció d’exercici per la salut.
– 1. Network Physiology of Exercise: vision and perspectives
2. Aplicar els principis del nou marc programàtic de la Fisiologia de Xarxes
per personalitzar les recomanacions d’exercici per a la salut i, adaptantles
al context del teletreball. – 2. Healthy teleworking: towards personalised
exericse recommendations.
3. Comparar els efectes d’intervencions d’exercici basades, respectivament,
en recomanacions de la OMS i els principis de la Fisiologia de Xarxes de
l’exercici sobre l’estat de forma o fitness, la salut mental i el benestar en
adults sans. Article original: – 3. Prescribing or co-designing exercise in healthy
adults? Effects on mental health and interoceptive awareness.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] INTRODUCTION:
Inactivity and a sedentary lifestyle have become serious health problems in contemporary society. This problem has been notably addressed by the growth of the fitness industry, which offers a wide range of facilities and exercise programs for different population groups. In this context, the selection of an appropriate programme is a fundamental issue that has been examined by scientific research in recent years.
Based on this research, the American College of Sports Medicine (ACSM) and the World Health Organization (WHO) have established specific guidelines for the prescription of exercise in health and disease. It is remarkable to note that both the WHO and the ACSM agree on making a universal recommendation with slight adaptations depending on the age and type of dysfunction or disease of the population. This universal recommendation includes aerobic exercise, either alone or combined with strength training.
Aerobic and strength exercise programs have proven their effectiveness and safety in a wide diversity of populations. However, a systematic review of exercise prescription studies has revealed that, although most of them show positive results, there is a lack of substantial evidence and high-quality studies assessing their sustainability in the everyday context. In addition, the scientific evidence supporting the WHO's health exercise recommendations has several theoretical and methodological limitations. The conception of the organism they assume is that of a sophisticated machine that responds to classical cybernetic mechanisms. In other words, it is regulated by central processors and negative feedback circuits that help maintain homeostasis during exercise. This approach, while useful for understanding and designing computers, is too simplified to adequately capture the properties of living systems and their interaction with the environment.
Many natural and social systems are non-linear and subject to uncertainty and variability, which makes them difficult to predict or control from classical cybernetic mechanisms. To determine optimal levels of exercise or assess physiological states, the variables used are often not sufficiently valid or sensitive to changes. In addition

 
the external validity of studies that support the scientific evidence of the WHO recommendations have significant methodological limitations.
In order to improve the effectiveness of exercise interventions, it is necessary to review and update the guidelines proposed by the WHO, and to do so based on the conception of the organism as a complex adaptive system (ACS), with properties that are well differentiated from machines. In this sense, Network Physiology offers an ideal conceptual and methodological framework.

HYPOTHESIS:
- Exercise interventions based on the criteria of Network Physiology
will have more positive effects on fitness, mental health and well-being in
healthy adults compared to WHO recommendations.

GENERAL OBJECTIVE:

Review and update the WHO Health Practice Guidelines, and establish criteria
intervention/training based on the perspective of the Physiology of
Networks.

SPECIFIC OBJECTIVES:

1. Review and update the theoretical and methodological assumptions of the evidence
supporting the current prescription of exercise for health.
– 1. Network Physiology of Exercise: vision and perspectives
2. Apply the principles of the new programmatic framework of Network Physiology
to personalise exercise recommendations for health and, adapting them
in the context of teleworking. – 2. Healthy teleworking: towards personalised
exericse recommendations.
3. Compare the effects of exercise interventions based, respectively, on
recommendations of the WHO and the principles of Network Physiology
exercise on fitness or fitness, mental health and well-being in
adults without. Original article: – 3. Prescribing or co-designing exercise in healthy
Adults? Effects on mental health and interoceptive awareness.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] INTRODUCCIÓN:
La inactividad y el sedentarismo se han convertido en graves problemas de salud en la sociedad contemporánea. Este problema se ha abordado notablemente con el crecimiento de la industria del fitness, que ofrece una amplia gama de instalaciones y programas de ejercicio para diferentes grupos de población. En este contexto, la selección de un programa adecuado es una cuestión fundamental que ha sido examinada por la investigación científica en los últimos años.
A partir de esta investigación, el Colegio Americano de Medicina del Deporte (ACSM) y la Organización Mundial de la Salud (OMS) han establecido directrices específicas para la prescripción de ejercicio en la salud y la enfermedad. Es destacable que tanto la OMS como la ACSM coinciden en hacer una recomendación universal con ligeras adaptaciones en función de la edad y el tipo de disfunción o enfermedad de la población. Esta recomendación universal incluye el ejercicio aeróbico, ya sea solo o combinado con entrenamiento de fuerza.
Los programas de ejercicios aeróbicos y de fuerza han demostrado su eficacia y seguridad en una amplia diversidad de poblaciones. Sin embargo, una revisión sistemática de los estudios de prescripción de ejercicio ha revelado que, aunque la mayoría de ellos muestran resultados positivos, faltan evidencias sustanciales y estudios de alta calidad que evalúen su sostenibilidad en el contexto cotidiano. Además, la evidencia científica que respalda las recomendaciones de ejercicio saludable de la OMS tiene varias limitaciones teóricas y metodológicas. La concepción del organismo que asumen es la de una máquina sofisticada que responde a los mecanismos cibernéticos clásicos. En otras palabras, está regulado por procesadores centrales y circuitos de retroalimentación negativa que ayudan a mantener la homeostasis durante el ejercicio. Este enfoque, si bien es útil para comprender y diseñar computadoras, es demasiado simplificado para capturar adecuadamente las propiedades de los sistemas vivos y su interacción con el entorno.
Muchos sistemas naturales y sociales son no lineales y están sujetos a incertidumbre y variabilidad, lo que los hace difíciles de predecir o controlar a partir de los mecanismos cibernéticos clásicos. Para determinar los niveles óptimos de ejercicio o evaluar los estados fisiológicos, las variables utilizadas a menudo no son lo suficientemente válidas o sensibles a los cambios. Además

 
la validez externa de los estudios que respaldan la evidencia científica de las recomendaciones de la OMS tiene importantes limitaciones metodológicas.
Con el fin de mejorar la efectividad de las intervenciones de ejercicio, es necesario revisar y actualizar las directrices propuestas por la OMS, y hacerlo a partir de la concepción del organismo como un sistema adaptativo complejo (SCA), con propiedades bien diferenciadas de las máquinas. En este sentido, la Fisiología de Redes ofrece un marco conceptual y metodológico ideal.

HIPÓTESIS:
- Intervenciones de ejercicio basadas en los criterios de la Fisiología de Red
tendrá efectos más positivos en el estado físico, la salud mental y el bienestar en
adultos sanos en comparación con las recomendaciones de la OMS.

OBJETIVO GENERAL:

Revisar y actualizar las Directrices de Prácticas Sanitarias de la OMS y establecer criterios
intervención/formación desde la perspectiva de la Fisiología de la
Redes.

OBJETIVOS ESPECÍFICOS:

1. Revisar y actualizar los supuestos teóricos y metodológicos de la evidencia
apoyando la prescripción actual de ejercicio para la salud.
– 1. Fisiología del Ejercicio en Red: visión y perspectivas
2. Aplicar los principios del nuevo marco programático de la Fisiología de Redes
personalizar las recomendaciones de ejercicio para la salud y, adaptarlas
en el contexto del teletrabajo. –número arábigo. Teletrabajo saludable: hacia la personalización
Ejercitar recomendaciones.
3. Comparar los efectos de las intervenciones de ejercicio basadas, respectivamente, en
recomendaciones de la OMS y los principios de la Fisiología de Redes
ejercicio en la aptitud física o fitness, la salud mental y el bienestar en
Adultos sin. Artículo original: – 3. Prescripción o co-diseño de ejercicio en condiciones saludables
¿Adultos? Efectos sobre la salud mental y la conciencia interoceptiva.

# metadata.dc.rights[].value
cc by-nc (c) Almarcha Cano, Maricarmen, 2024

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Facultat - Medicina i Ciències de la Salut

# metadata.dc.title[].value
Personalització de les recomanacions d’exercici per a la salut. Perspectiva de la Fisiologia de Xarxes