# name
Arquitectura teatral, dinámicas urbanas y evergetismo en los teatros de la Hispania citerior (s. I a.C- s.III d.C)

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Facultat de Geografia i Història

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] Esta tesis doctoral titulada "Arquitectura teatral, evergetismo y dinámicas urbanas en Hispania citerior (siglo I aC – siglo III d.C.)" ha intentado estudiar ocho teatros en Hispania citerior, Bilbilis, Caesaraugusta, Carthago Nova, Clunia, Pollentia, Saguntum, Segobriga y Tarraco, desde una perspectiva arquitectónica, urbana y económica. Para este propósito y para proporcionar pruebas suficientes, hemos seleccionado los teatros mejor conservados. El marco cronológico aplicado ha sido el inicio, desarrollo y finalización del uso de estas construcciones, desde el siglo I a.C. hasta la crisis del siglo III d.C., aproximadamente.
Desde un punto de vista arquitectónico, el análisis se ha centrado especialmente en su decoración arquitectónica, esencialmente bases, columnas, capiteles y cornisas. A partir de estos elementos, se han estudiado centenares de obras inéditas junto con otros ejemplos ya publicados o previamente examinados. Fragmentos y/o piezas que hoy han desaparecido. Todo ello ha formado un catálogo de la decoración arquitectónica de estos teatros que incluye fotografías y dimensiones actuales junto con una descripción de cada pieza. Desde un enfoque urbanístico, el estudio ha puesto la atención en la importancia de la construcción de estos edificios dentro de una ubicación específica de la ciudad y de un periodo concreto de su desarrollo urbano. Con este objetivo, hemos proporcionado numerosos mapas antiguos y actuales de estas ciudades. Desde un punto de vista económico, hemos intentado explicar la financiación de los teatros proporcionado por los diferentes poderes (imperiales, municipales o élites locales) y su intervención económica en ellos. Para conseguirlo, hemos recogido y analizado un gran número de epígrafes que han formado un anexo epigráfico, ayudándonos así a explicar esta cuestión.
Por todas estas razones, esta tesis pretende reconstruir el contexto político, socioeconómico y cultural en el que se genera el fenómeno e identificar las posibles especificidades de la arquitectura teatral de Hispania citerior en comparación con la situación en otras provincias hispánicas. Además, pretende situar la arquitectura teatral dentro del proceso general de monumentalización que afecta a muchas ciudades hispánicas, pero no todas. Esta reconstrucción pretende, por tanto, profundizar en las modalidades de urbanización y cambio cultural asociadas a la formación de una sociedad romana provincial, sus particularidades regionales y su evolución durante la era imperial.
 
Este estudio en profundidad busca desarrollar nuestra hipótesis inicial sobre si los teatros de Hispania Citerior tenían características específicas que fueran diferentes del resto de teatros hispanos desde una perspectiva arquitectónica, urbana y económica. Para este propósito comparativo, también hemos incluido un análisis desde un punto de vista arquitectónico, urbano y económico de la totalidad de los teatros situados en Hispania citerior , así como de otros teatros significativos del Mediterráneo occidental.

# metadata.dc.description.abstract[].value
This doctoral thesis titled “Theatrical architecture, evergetism and urban dynamics in Hispania citerior (1st century BC – 3rd century AD)” has attempted to study eight theatres in Hispania citerior, Bilbilis, Caesaraugusta, Carthago Nova, Clunia, Pollentia, Saguntum, Segobriga and Tarraco, from an architectural, urban and economic perspective. For this purpose and to provide sufficient evidence, we have selected the best-preserved theatres. The chronological framework applied has been the beginning, development and completion of use of these constructions, ranging from the 1st century BC to the crisis of the 3rd century AD, approximately.
From an architectural point of view, the analysis has specially focused on their architectural decoration, essentially bases, shafts, capitals and cornices. Based on these elements, hundreds of unpublished pieces have been studied along with other examples already published or previously examined. Fragments and/or pieces that have disappeared today. All of this has made up a catalogue of the architectural decoration of these theatres which includes photographs and current dimensions together with a description of each piece. From an urban planning approach, the study has paid attention to the importance of the construction of these buildings within a specific location of the city and a particular period in its urban development. To this end, we have provided numerous old and current maps of these cities. From an economic viewpoint, we have tried to explain the funding of theatres provided by the different powers (imperial, municipal or local elites) and their economic intervention in them. In order to achieve this, we have collected and analysed a large number of epigraphs which have made up an epigraphic annex, thus helping us to explain this issue.
For all these reasons, this thesis aims to reconstruct the political, socioeconomic, and cultural context in which the phenomenon is generated and identify the possible specificities of the theatrical architecture of Hispania citerior compared to the situation in other Hispanic provinces. Furthermore, it is intended to place theatrical architecture within the general monumentalize process that affects many Hispanic cities, but not all of them. This reconstruction pursues to contribute, therefore, to delve into the modalities of urbanization and cultural change associated with the formation of a provincial Roman society, its regional particularities and its evolution in the imperial era.
 
This in-depth study searches to develop our initial hypothesis of whether the theatres of Hispania citerior had specific characteristics which were different from the rest of the Hispanic theatres from an architectural, urban and economic perspective. For this comparative purpose, we have also included an analysis from an architectural, urban and economic point of view of the totality of theatres located in Hispania citerior as well as other significant theatres of the Western Mediterranean.

# metadata.dc.description.abstract[].value
Aquesta tesi doctoral ha intentat estudiar vuit teatres a Hispània citerior, Bilbilis, Caesaraugusta, Carthago Nova, Clunia, Pollentia, Saguntum, Segobriga i Tarraco, des d'una perspectiva arquitectònica, urbana i econòmica. Per a aquest propòsit i per proporcionar proves suficients, hem seleccionat els teatres millor conservats. El marc cronològic aplicat ha estat l'inici, desenvolupament i finalització de l'ús d'aquestes construccions, des del segle I aC fins a la crisi del segle III dC, aproximadament.
Des d'un punt de vista arquitectònic, l'anàlisi s'ha centrat especialment en la seva decoració arquitectònica, essencialment bases, columnes, capitells i cornises. A partir d'aquests elements, s'han estudiat centenars d'obres inèdites juntament amb altres exemples ja publicats o prèviament examinats. Fragments i/o peces que avui han desaparegut. Tot això ha format un catàleg de la decoració arquitectònica d'aquests teatres que inclou fotografies i dimensions actuals juntament amb una descripció de cada peça. Des d'un enfocament urbanístic, l'estudi ha posat l'atenció en la importància de la construcció d'aquests edificis dins d'una ubicació específica de la ciutat i d'un període concret del seu desenvolupament urbà. Amb aquest objectiu, hem proporcionat nombrosos mapes antics i actuals d'aquestes ciutats. Des d'un punt de vista econòmic, hem intentat explicar el finançament dels teatres proporcionat pels diferents poders (imperials, municipals o elits locals) i la seva intervenció econòmica en ells. Per aconseguir-ho, hem recollit i analitzat un gran nombre d'epígrafs que han format un annex epigràfic, ajudant-nos així a explicar aquesta qüestió.
Per totes aquestes raons, aquesta tesi pretén reconstruir el context polític, socioeconòmic i cultural en què es genera el fenomen i identificar les possibles especificitats de l'arquitectura teatral d'Hispània citerior en comparació amb la situació en altres províncies hispàniques. A més, pretén situar l'arquitectura teatral dins del procés general de monumentalització que afecta moltes ciutats hispàniques, però no totes. Aquesta reconstrucció pretén, per tant, aprofundir en les modalitats d'urbanització i canvi cultural associades a la formació d'una societat romana provincial, les seves particularitats regionals i la seva evolució durant l'era imperial.
 
Aquest estudi en profunditat busca desenvolupar la nostra hipòtesi inicial sobre si els teatres d'Hispània Citerior tenien característiques específiques que fossin diferents de la resta de teatres hispans des d'una perspectiva arquitectònica, urbana i econòmica. Per a aquest propòsit comparatiu, també hem inclòs una anàlisi des d'un punt de vista arquitectònic, urbà i econòmic de la totalitat dels teatres situats a Hispània citerior , així com d'altres teatres significatius del Mediterrani occidental.

# metadata.dc.rights[].value
cc by (c) Gómez Robledo, María Aidé, 2024

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Facultat - Geografia i Història

# metadata.dc.title[].value
Arquitectura teatral, dinámicas urbanas y evergetismo en los teatros de la Hispania citerior (s. I a.C- s.III d.C)