# name
Nanotecnología y derecho a la intimidad en el ámbito laboral: retos bioéticos y legislativos

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Facultat de Dret

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] La presente tesis examina las implicaciones jurídicas y bioéticas de la nanotecnología en el entorno laboral, subrayando su potencial transformador en el marco de la IV Revolución Industrial. Desde una perspectiva interdisciplinar, se analizan los beneficios y riesgos inherentes a dispositivos avanzados, como nanosensores implantados, tejidos inteligentes y sistemas disruptivos basados en la inteligencia artificial y el Internet de las Cosas (IoT), los cuales operan a través de la recogida, acumulación y tratamiento masivo de datos personales generados de forma continua. Si bien estas herramientas prometen avances extraordinarios en seguridad y productividad, también plantean desafíos fundamentales para la autonomía, la privacidad y la dignidad de los trabajadores/as, lo que exige un enfoque normativo y bioético riguroso y proactivo. El estudio realiza un análisis exhaustivo de las normativas vigentes, identificando lagunas legales frente a los avances tecnológicos, y propone un marco regulador dinámico y adaptativo que permita anticiparse a los riesgos emergentes, así como la modificación del Estatuto de los trabajadores y la Ley de Prevención de Riesgos. Asimismo, redefine conceptos clave como nanotecnología, nanomedicina y nanomaterial, proporcionando soluciones orientadas a equilibrar el progreso tecnológico con la salvaguarda de los derechos fundamentales. En consonancia con los objetivos del centro de investigación “Observatorio de Bioética y Derecho” de la Universidad de Barcelona, esta investigación constituye una aportación original y significativa al diseño de marcos bioéticos y jurídicos que guíen la integración de la nanotecnología y sus aplicaciones en el entorno laboral, asegurando que su uso se lleve a cabo con pleno respeto a los derechos fundamentales de las personas trabajadoras, en especial a su derecho a la intimidad y al interés general de la sociedad.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] La present tesi examina les implicacions jurídiques i bioètiques de la nanotecnologia en l'entorn laboral, subratllant el seu potencial transformador en el marc de la IV Revolució Industrial. Des d’una perspectiva interdisciplinària, s’analitzen els beneficis i riscos inherents a dispositius avançats, com nanosensors implantats, teixits intel·ligents i sistemes disruptius basats en la intel·ligència artificial i l’Internet de les Coses (IoT), que operen mitjançant la recollida, acumulació i tractament massiu de dades personals generades de manera contínua. Tot i que aquestes eines prometen avenços extraordinaris en seguretat i productivitat, també plantegen desafiaments fonamentals per a l’autonomia, la privadesa i la dignitat dels treballadors, la qual cosa exigeix un enfocament normatiu i bioètic rigorós i proactiu. L’estudi realitza una anàlisi exhaustiva de les normatives vigents, identificant llacunes legals davant els avenços tecnològics, i proposa un marc regulador dinàmic i adaptatiu que permeti anticipar-se als riscos emergents així com la modificació de l'Estatut dels Treballadors i de la Llei de Prevenció de Riscos . Així mateix, redefineix conceptes clau com nanotecnologia, nanomedicina i nanomaterial, proporcionant solucions orientades a equilibrar el progrés tecnològic amb la salvaguarda dels drets fonamentals. En consonància amb els objectius dl centre de recerca l“Observatori de Bioètica i Dret” de la Universitat de Barcelona, aquesta investigació constitueix una aportació original i significativa al disseny de marcs bioètics i jurídics que guiïn la integració de la nanotecnologia i les seves aplicacions en l’entorn laboral, assegurant que seu ús es dugui a terme amb el màxim respecte pels drets fonamentals les persones treballadores, especialment el seu dret a la intimitat, i a l’interès general de la societat

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] This thesis examines the legal and bioethical implications of nanotechnology in the workplace, highlighting its transformative potential within the framework of the Fourth Industrial Revolution. From an interdisciplinary perspective, it analyzes the benefits and risks inherent to advanced devices such as implanted nanosensors, smart fabrics, and disruptive systems based on artificial intelligence and the Internet of Things (IoT), which operate through the collection, accumulation, and large-scale processing of continuously generated personal data. While these tools promise extraordinary advances in safety and productivity, they also pose fundamental challenges to workers’ autonomy, privacy, and dignity, demanding a rigorous and proactive normative and bioethical approach. The study conducts a thorough analysis of current regulations, identifying legal gaps in light of technological advancements, and proposes a dynamic and adaptive regulatory framework to anticipate emerging risks as well as the modification of the Workers' Statute and the Law on Risk Prevention. Additionally, it redefines key concepts such as nanotechnology, nanomedicine, and nanomaterial, offering solutions aimed at balancing technological progress with the protection of fundamental rights. In line with the objectives of the research centre “Bioethics and Law Observatory” of the University of Barcelona, this research constitutes an original and significant contribution to the development of bioethical and legal frameworks that guide the integration of nanotechnology and its applications in the workplace, ensuring its use respects workers fundamental rights, especially their right to privacy, as well as the general interest of society.

# metadata.dc.rights[].value
cc by-nc-nd (c) Prieto Arbeo, Tania, 2025

# metadata.dc.subject.classification[].value
Vigilància electrònica en el lloc de treball

# metadata.dc.title[].value
Nanotecnología y derecho a la intimidad en el ámbito laboral: retos bioéticos y legislativos