# name
Te ma’u hatu o te kainga: Els sobirans de la terra. La fricció patrimonial al Parc Nacional de Rapa Nui

# metadata.dc.description[].value
Màster Oficial en Antropologia i Etnografia, Departament d'Antropologia, Facultat Geografia i Història, Universitat de Barcelona, Curs: 2017-2018, Tutora: Camila Del Mármol

# metadata.dc.description.abstract[].value
Era un dilluns de l‘última setmana de març del 2015, els treballadors de l‘expedició
arqueològica,dirigida pel Deutsches Archäologisches Institut, pujàvem cap a Ava Ranga Uka per a
culminar la feina de la temporada d‘excavació anual. Tan sols ens faltava cobrir de terra tot allò
que havíem destapat durant les setmanes d‘excavació. Al cotxe, que conduïa el capatàs, hi
anàvem set: tots rapanui, excepte jo. L‘ambient dins el grup transmetia cert caràcter de festivitat,
atès que estàvem a punt de posar fi a una àrdua etapa de treball. Quan estàvem apropant-nos al
camí de terra que porta a l‘excavació, ens sorprengué una escena inèdita fins a llavors, que va
causar uns instants de tensió en aquell entorn animat. La carretera havia estat tallada per
membres del Parlamento Rapanui amb una corda ben gruixuda, i no deixaven passar cap cotxe
que dugués gent que no fos d‘allà. A ambdós costats de la via, havien establert un punt de control
per a regular qui tenia accés a la carretera que conduïa a gran part del Parc Nacional Rapa Nui.
En aturar-se el cotxe, s‘apropà una persona que, després d‘observar a través de la finestra, va dir:
- 'Ina kōrua e ko uru mai. 'I roto i te pere'oa e ai rō 'ā e tahi kape ta'e rapanui1 2.
L‟any 2015, Rapa Nui va ser escenari d‟un episodi transcendental dins la història contemporània
que conduiria cap a un canvi sense precedents. Diversos membres de la població local van protagonitzar
l‟ocupació del Parc Nacional Rapa Nui (PNRN) com a reivindicació d‟una sèrie de raons polítiques. Entre
aquestes, el reclam sobre la gestió del Parc Nacional va ser el principal detonant de les mobilitzacions.
Després d‟un procés de mediació entre les autoritats xilenes i la població local, es va celebrar una
consulta sobre la gestió del Parc Nacional. Com a resultat, l‟1 d‟octubre de 2016 l‟entitat indígena
polinèsia Ma‘u Henua signà un conveni d‟associativitat amb CONAF3 per a emprendre una etapa de
coadministració, que culminaria amb el traspàs total de responsabilitats el setembre de 2017 cap a
l‟organització polinèsia. Aquest episodi de conflictivitat marca un abans i un després tant a nivell
patrimonial com sociopolític. De la mateixa manera, s‟obren nombrosos interrogants sobre la realitat del
patrimoni a Rapa Nui. Lluny de ser la prototípica imatge de museu a l‟aire lliure en un paradís estàtic, ens
trobem davant d‟un territori de confrontació de forces i discursos oposats, que insinua el rerefons
sociopolític existent darrere d‟uns processos de patrimonialització originats en el passat colonial. En aquest context, la meva recerca pretén analitzar com el poble rapanui ha fet ús del patrimoni
(en aquest cas, el Parc Nacional Rapa Nui) com una eina política per a la reivindicació de la sobirania
sobre el territori. La conflictivitat al voltant del Parc Nacional reflecteix la tensió sociopolítica entre l‟Estat
Xilè i la comunitat polinèsia. Per a entendre aquest context, com a objectiu general em proposo analitzar
els processos de patrimonialització a Rapa Nui (Frigolé i Roigé 2010: 12; Del Mármol 2012: 22), entesos
com a processos diacrònics dinàmics i complexos que, com a producció cultural, creen nous usos socials
sobre elements culturals o naturals als quals s‟atorga un valor identitari, sovint vinculat al passat. En
aquests processos conflueixen discursos globals i locals, que es materialitzen en unes polítiques i
legislacions administratives concretes i que, tanmateix, condicionen la configuració del territori i el
patrimoni.

# metadata.dc.rights[].value
cc-by-nc-nd (c) Jornet Aguareles, Carles, 2018

# metadata.dc.source[].value
Màster Oficial - Antropologia i Etnografia

# metadata.dc.title[].value
Te ma’u hatu o te kainga: Els sobirans de la terra. La fricció patrimonial al Parc Nacional de Rapa Nui