# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Departament de Filologia Hispànica, Teoria de la Literatura i Comunicació

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] La parte primera de esta tesis trata de analizar la década de los años cincuenta del anterior Siglo XX, en la que el régimen franquista se vio obligado a efectuar un cambio radical en la orientación de su política interna por la que pasará del aislacionismo autárquico a su reconocimiento internacional, en un nuevo contexto de evidente beligerancia gestual entre los Estados Unidos de América y la Unión de Repúblicas Socialistas Soviéticas, tras la declaración realizada en 1947 por el presidente H.S.Truman de contener un posible expansionismo ideológico y militar soviético. Este contexto de tensión acelerará el considerar el territorio peninsular ibérico, y todo el arco circunsmediterráneo, un espacio estratégico y como posible retaguardia ante ese hipotético avance de este a oeste del ejército soviético. Ello, respecto de España, conllevó la urgencia, por parte de los EE.UU., de normalizar las relaciones diplomáticas con su gobierno ante la expectativa de acceder pacíficamente a la instalación de bases y puertos militares en su territorio soberano. El Instituto de Estudios Norteamericano de Barcelona (IEN), 1952, cristaliza como institución sociocultural ex novo, un micro catalizador de las relaciones internacionales en ese periodo, de allí, su estudio e interés, pero no solo por eso, sino porque cumplirá la doble función que activará a una generación de intelectuales catalanes: en primer lugar, posicionándolos en una situación de privilegio desde la que establecer relaciones extra locales y, en segundo lugar, facilitando el tránsito de ese proceso de incorporación cultural actuando como falsos representantes ante el absentismo de una cultura catalana desmembrada por la dictadura. Aun y con ello, cumplirán su función llenando un vacío que posteriormente permitirá una conexión intergeneracional. Veremos hasta qué punto estas expectativas se cumplirán o fracasarán. Por último, en la tercera parte de la tesis, tras las entrevistas realizadas a miembros con carga ejecutiva durante el periodo en el IEN, paso a realizar una reflexión en forma de ensayo donde analizo las consecuencias económico-sociales en España de lo que consideramos fue el inicio de un proceso selectivo y limitado de aculturación de la sociedad española en los años cincuenta, que yendo más allá de lo puramente militar, ocultó, quizás, su primer objetivo: la implementación de un sistema económico, el capitalismo, junto con una nuevas formas de sociabilidad y de organización como de la necesaria preparación académica, logística humana y material para mantenerlo en comunicación con su matriz, por medio de la lengua inglesa.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] La part primera de la tesi tracta d'analitzar la dècada dels anys cinquanta de l'anterior Segle XX, en la qual el regim franquista es va veure obligat a efectuar un canvi radical en l'orientació de la seva política interna per la qual passara de l'aïllacionisme autàrquic al seu reconeixement internacional, en un nou context d'evident bel·ligerància gestual entre els Estats Units d’Amèrica i la Unió de Repúbliques Socialistes Soviètiques, després de la declaració realitzada en 1947 pel president H. Truman de contenir un possible expansionisme soviètic, ideològic i militar. Aquest context de tensió accelerara el considerar el territori peninsular ibèric i tot l'arc circumsmediterrani un espai estratègic i com a possible rereguarda davant aquest hipotètic avanç d'est a oest de l'exercit soviètic. Això, respecte d'Espanya, va comportar la urgència, per part dels EUA, de normalitzar les relacions diplomàtiques amb el seu govern davant l'expectativa d'accedir pacíficament a la instal·lació de bases i ports militars en el seu territori sobirà. L'Institut d'Estudis Nord-americans de Barcelona IEN, 1952, cristal·litza com a institució sociocultural ex novo, com un micro catalitzador de les relacions internacionals en aquest període, d'allí, el seu estudi i interès, però no sols per això, sinó perquè complira la doble funció que activara a una generació d'intel·lectuals catalans: en primer lloc, posicionant-los en una situació de privilegi des de la qual establir relacions extra locals i, en segon lloc, facilitant el transit d'aquest procés d'incorporació cultural actuant com a falsos representants davant l'absentisme d'una cultura catalana desmembrada per la dictadura. Fins i tot i amb això, compliran la seva funció omplint un buit que posteriorment permetrà una connexió Inter generacional. Veurem fins a quin punt aquestes expectatives es compliran o fracassaran. Finalment, en la tercera part de la tesi, després de les entrevistes realitzades a membres amb carrega executiva durant el període en el IEN, passo a realitzar una reflexió en forma d'assaig on analitzo les conseqüències econòmic-socials a Espanya del que considerem va ser l'inici d'un procés selectiu i limitat d'aculturació de la societat espanyola en els anys cinquanta, que anant més enllà del purament militar, va ocultar, potser, el seu primer objectiu: la implementació d'un sistema econòmic, el capitalisme, juntament amb unes noves formes de sociabilitat i d'organització com de la necessària preparació acadèmica, logística humana i material per tal de mantenir-ho en comunicació amb la seva matriu, per mitja de la llengua anglesa.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] The first part of this thesis analyses the decade of the 1950s, in which the Franco regime was forced to make a radical change in the orientation of its domestic policy, moving from autarkic isolationism to international recognition, in a new context of evident belligerence between the United States of America and the Union of Soviet Socialist Republics, following the declaration made in 1947 by President Truman to contain possible Soviet ideological and military expansionism. This context of tension will accelerate the consideration of the Iberian Peninsula territory, and the entire circum-Mediterranean arc, as a strategic space and as a possible rearguard against this hypothetical advance from east to west of the Soviet army. With respect to Spain, this led to the urgency, on the part of the US, to normalize diplomatic relations with its government in the expectation of peaceful access to the installation of military bases and ports on its sovereign territory. The Institute of North American Studies in Barcelona, 1952, crystallized as an ex novo socio-cultural institution, as a micro-catalyst of international relations in that period, hence its study and interest, but not only for that reason, but also because it fulfilled the double function that activated a generation of Catalan intellectuals: firstly, by placing them in a privileged position from which to establish extra-local relations and, secondly, by facilitating the process of cultural incorporation by acting as false representatives in the face of the absenteeism of a Catalan culture dismembered by the dictatorship. Even so, they will fulfil their function by filling a vacuum that will later allow for intergenerational connection. We shall see to what extent these expectations will be fulfilled or fail. Finally, in the third part of the thesis, and following interviews with members of the IEN who held executive positions during the period in the IEN, I will now reflect on the economic and social consequences in Spain of what we consider to be the beginning of a selective and limited process of acculturation of Spanish society in the 1950s, which, going beyond the purely military, concealed, perhaps, its first objective: The implementation of an economic system, capitalism, together with new forms of sociability and organization and the necessary academic, logistical, human and material preparation to keep it in communication with its matrix, through the medium of the English language.

# metadata.dc.rights[].value
cc by-nd (c) Palaudàrias Martí, Artur, 2026

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Departament - Filologia Hispànica, Teoria de la Literatura i Comunicació