# name
The Political Economy of Regional Elite Splits. Origins, Competition, and Consequences

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Facultat de Dret

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] the importance of technological change and mobilization resources to understand intra-elite competition.
Overall, this dissertation highlights that mobilization resources are crucial to explain both the origins and the consequences of intra-elite struggles. This is especially the case when certain elites have an insufficient capacity to mold institutions. A political economy explanation relating economic preferences and political mobilization resources is necessary to understand when elites split, but also to fathom how elite struggles influence political competition and democratization dynamics.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] Aquesta tesi examina els orígens i les conseqüències de la competició política entre elits. Específicament, es focalitza en el rol de les tensions entre les elits sobre el procés democratitzador en autocràcies electorals. L’argument d’aquesta tesi és que, més enllà dels factors econòmics, els recursos per a la mobilització són decisius per entendre quan certes elits sense poder polític executiu emergeixen com un nou actor polític i com això influeix les dinàmiques polítiques i electorals. Aquesta tesi se centra en l’estudi de les elits regionals —com a exemple representatiu d’elits sense poder executiu— i explora la seva influència a partir de l’anàlisi de dades històriques micro a Catalunya entre finals del segle xix i principis del segle xx. Els tres articles d’aquesta tesi permeten traçar la gènesi política dels partits d’elits regionals i l’impacte que les elits sense càrrecs polítics executis van tenir en les dinàmiques democratitzadores.
En primer lloc, aquesta tesi explora els orígens de les divisions entre elits i se centra en les causes que hi ha darrere la formació d’un partit polític promogut per les elits regionals. El principal argument és que la combinació de greuges econòmics i la possibilitat d’emprar recursos per a la mobilització en mans de les elits és el que explica la divisió de les elits al voltant d’una clivella territorial. La combinació d’un xoc comercial exogen i la presència d’agents mobilitzadors a nivell local permet mostrar quins són els mecanismes que expliquen la decisió d’escindir-se per part d’algunes elits. Els resultats indiquen que les elits regionals van optar per recolzar la divisió entre elits després de patir pèrdues i greuges econòmics i quan aquestes elits es podien beneficiar de recursos per a la mobilització política.
El segon article se centra en les conseqüències de la competició política entre elits sobre el frau electoral. A les autocràcies electorals, les elits que ostenten el poder polític poden fer ús de la burocràcia per tal de falsificar actes electorals; si les elits sense poder polític volen guanyar eleccions, han de prevenir el frau. Aquest segon article argumenta que en aquells territoris on aquestes darreres elits, amb accés a recursos econòmics i de mobilització electoral, es presenten a les eleccions, hauria de ser menys probable observar frau electoral. A partir d’informació qualitativa, de l’ús de tècniques de detecció electoral forense, i de mètodes d’inferència causal, aquest estudi mostra que la presència d’elits regionals va disminuir l’abast de les pràctiques de frau electoral. Més enllà de la influència de la competició política entre elits sobre el disseny de les institucions formals, aquest estudi mostra que les tensions polítiques entre les elits també influeix en la democratització, tot modelant pràctiques i dinàmiques informals de competició política.
Finalment, el tercer article examina l’impacte dels canvis tecnològics, especialment en l’àmbit de les telecomunicacions, sobre les dinàmiques de competició política entre elits. Aquest estudi argumenta que les noves tecnologies beneficien les elits regionals especialment en aquells llocs on aquestes elits disposen prèviament de recursos per a la mobilització, però també on aquestes tecnologies faciliten la coordinació entre les elits locals i els líders del partit regionalista. Un disseny de dobles diferències confirma que als municipis que acabaven de connectar-se a la xarxa de telèfons hi va haver majors nivells de suport cap als partits de les elits regionals, i aquesta dinàmica va ser més pronunciada allà on les elits locals tenien major influència. Aquest estudi mostra la rellevància que té el canvi tecnològic combinat amb els recursos per a la mobilització per entendre la competició entre les elits.
En suma, aquesta tesi remarca que els recursos per a la mobilització són un element crucial per explicar tant els orígens com les conseqüències dels enfrontaments entre elits. Això és especialment rellevant per a aquelles elits que no tenen prou capacitats per modelar les normes i les institucions d’acord amb les seves necessitats. Una explicació d’economia política relacionant les preferències econòmiques i els recursos per a la mobilització política ajuda a entendre quan les elits se separen, però també a comprendre com les lluites entre elits influeixen la competició política i les dinàmiques democratitzadores.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] Esta tesis examina los orígenes y las consecuencias de la competición política entre élites. Específicamente, se focaliza en el papel de las diferencias entre las élites sobre el proceso democratizador en autocracias electorales. El argumento de esta tesis es que, más allá de los factores económicos, los recursos para la movilización son un factor clave para entender cuando ciertas élites sin poder político ejecutivo emergen como un nuevo actor político, y cómo esto influye en las dinámicas políticas y electorales. Esta tesis se centra en el estudio de las élites regionales —como ejemplo representativo de élites sin poder ejecutivo— y explora su influencia política a partir del análisis de datos históricos micro en Catalunya entre finales del siglo XIX y principios del siglo XX. Los tres artículos de esta tesis permiten trazar la génesis política de los partidos políticos de élites regionales y el impacto que las élites sin cargos políticos ejecutivos tuvieron en las dinámicas democratizadoras.
En primer lugar, esta tesis explora los orígenes de las divisiones entre élites y se centra en las causas que hay detrás de la formación de un partido político promovido por las élites regionales. El principal argumento es que la combinación de agravios económicos y la posibilidad de emplear recursos para la movilización en manos de las élites es lo que explica la división de las élites a partir de un clivaje territorial. La combinación de un choque comercial exógeno y la presencia de agentes movilizadores a nivel local permite mostrar cuáles son los mecanismos a partir de los cuales ciertas élites toman la decisión de escindirse. Los resultados indican que las élites regionales optaron por apoyar la división entre élites cuando habían sufrido pérdidas y agravios económicos y cuando estas élites se podían beneficiar de recursos para la movilización política.
El segundo artículo se centra en las consecuencias de la competición política entre élites sobre el fraude electoral. En las autocracias electorales, las élites que ostentan el poder político pueden hacer uso de la burocracia para falsificar actas electorales; si las élites sin poder político quieren ganar elecciones, tienen que prevenir el fraude. Este segundo artículo argumenta que en aquellos territorios donde estas últimas élites, con acceso a recursos económicos y de movilización, se presentan a las elecciones debería de ser menos probable observar fraude electoral. A partir de información cualitativa, del uso de técnicas de detección electoral forense, y de métodos de inferencia causal, este estudio muestra que la presencia de élites regionales disminuyó el alcance de prácticas de fraude electoral. Más allá de la influencia de la competición política entre élites sobre el diseño de las instituciones formales, este estudio muestra que las tensiones políticas entre las élites también influyen en la democratización modelando prácticas y dinámicas informales de competición política. Finalmente, el tercer artículo examina el impacto de los cambios tecnológicos, especialmente en el ámbito de las telecomunicaciones, sobre las dinámicas de competición política entre élites. Este estudio argumenta que las nuevas tecnologías benefician las élites regionales especialmente
 
en aquellos lugares donde estas élites disponen previamente de recursos para la movilización, pero también donde estas tecnologías facilitan la coordinación entre las élites locales y los líderes del partido regionalista. Un diseño de dobles diferencias confirma que en los municipios que acababan de conectarse a la red de teléfonos hubo mayores niveles de apoyo hacia los partidos de élites regionales, y esta dinámica fue más pronunciada allá donde las élites locales tenían mayor influencia. Este estudio muestra la relevancia que tiene el cambio tecnológico combinado con los recursos para la movilización para entender la competición entre las élites.
En suma, esta tesis remarca que los recursos para la movilización son un elemento crucial para explicar tanto los orígenes como las consecuencias de los enfrentamientos entre élites. Esto es especialmente relevante para aquellas élites que no tienen suficientes capacidades para modelar las normas y las instituciones de acuerdo con sus necesidades. Una explicación de economía política relacionando las preferencias económicas y los recursos para la movilización política ayuda a entender cuando las élites se separan, pero también a comprender como las luchas entre élites influyen sobre la competición política y las dinámicas democratizadoras.

# metadata.dc.title[].value
The Political Economy of Regional Elite Splits. Origins, Competition, and Consequences