# metadata.dc.description[].value
Conté: Violències i identitats. Resignifcació i interseccions / Francesco Ardolino i Elena Losada -- Re-inscribing Bluebeard in Recent Cultural Responses to Domestic Violence from Spain / Shelley Godsland -- El relat negre femení en català: per què maten les dones? De la dona defensora a la dona botxí / Anna Maria Villalonga -- Una mirada literària sobre la violència a Síria / Mònica Rius-Piniés -- Herta Müller: autofcció i supervivència / Marisa Siguan-- Violència en la mirada sobre altri: dones gitanes / Marta Segarra -- El lloc de la violència – el lloc de l'escriptura. Sobre W. G. Sebald i Jean Améry / Anna Montané Forasté -- Violència de les formes, formes de la violència: el teatre de debbie tucker green / Mireia Aragay -- La violencia y su doble: víctimas y agresoras en el cine popular / Katarzyna Paszkiewicz -- I legami della seduzione. Modelli e gioghi nella narrativa erotica contemporanea / Amaranta Sbardella -- Violence et affrmation de soi au féminin chez Isabella Santacroce / Anne-Cécile Druet -- Contra la violencia y la dominación en el reportaje. La perspectiva de Ryszard Kapuscinski y la perspectiva poscolonial / Aleksandra Wiktorowska.

# metadata.dc.description[].value
Ardolino, Francesco i Losada, Elena, 1958- , editors literaris

# metadata.dc.description.abstract[].value
Hi ha conceptes que semblen diàfans, però que poden tornar-se ambigus quan hi reflexionem amb atenció, com el de la violència. Si bé actualment aquest terme envaeix el nostre espai i sovint el llegim de manera unívoca, en el moment en què hi aprofundim hem de reconsiderar-ne el significat. Així mateix, la identitat, que ha estat el tema nuclear de l’art, el pensament i la ciència occidentals des del Romanticisme fins al jo líquid de la Postmodernitat, ha adquirit una dimensió polisèmica al llarg del temps. Els articles que aplega Violència i identitat, escrits per especialistes en crítica literària i estudis culturals, tracten aquestes qüestions alternant la mirada cap a les víctimes amb les múltiples figuracions de la violència en llibres com Barbablavai Cinquanta ombres de Grey, en la narrativa negra catalana escrita per dones, en l’obra d’autors sirians i en la de Jean Améry, Ryszard Kapuscinski, Herta Müller, Isabella Santacroce i debbie tucker green, entre d’altres. En conjunt, el volum cartografia la violència i també la seva funció, la identitat, de manera que, en recórrer aquest itinerari d’una direcció a l’altra, crea una xarxa de senders molt suggeridora.

# metadata.dc.relation.ispartofseries[].value
CRIC (Construcció i Representació d’Identitats Culturals)

# metadata.dc.rights[].value
cc-by-nc-nd (c) Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018

# metadata.dc.source[].value
Col·lecció CRIC (Construcció i Representació d’Identitats Culturals) - eBooks - (Publicacions i Edicions UB)