# metadata.dc.description.abstract[].value
Les vacunes són sens dubte un dels grans avenços de la medicina. La seva funció consisteix en estimular les defenses naturals del cos per protegir-lo de malalties greus. Malgrat el debat que hi ha al voltant seu, estimulat pels col·lectius antivacunes i que es mou, segons els casos, entre el camp de les llibertats individuals i les col·lectives, i entre el de la seva eficiència i seguretat, la veritat és que han salvat moltes vides. Per exemple, es calcula que les vacunes contra el xarampió han evitat més de 21 milions de morts des de l'any 2000, i que entre els col·lectius que decideixen no vacunar els seus fills la incidència d'aquesta malaltia ha augmentat gairebé un 300% aquests últims anys. Una de les causes que afavoreix aquestes discussions és que no tothom respon exactament de la mateixa manera davant un tipus de vacuna concret. Per aquesta raó s'estan dedicant molts esforços a analitzar l'origen d'aquestes diferències, que poden ser degudes, entre altres motius, a qüestions genètiques o hormonals, i a diversos aspectes relacionats amb la salut. L'investigador Nicolas Cermakian i els seus col·laboradors, d'uns quants centres de recerca de Mont-real, al Quebec, han estudiat l'efecte del ritme circadiari sobre l'eficiència de les vacunes. Els resultats del treball, que s'han publicat a la revista nord-americana Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS), demostren que les vacunes són més efectives si se subministren al migdia. El motiu està en els efectes que té el ritme circadiari sobre unes cèl·lules molt concretes del sistema immunitari, un tipus de glòbuls blancs anomenats limfòcits T CD8.

# metadata.dc.rights[].value
(c) Edició de Premsa Periòdica Ara, 2019

# metadata.dc.source[].value
Divulgació i Premsa (Genètica, Microbiologia i Estadística)