# name
La inmigración china y la campaña antichina en México, 1870-1940

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Departament d'Història i Arqueologia

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] En la historia moderna, la emigración china a México fue destino atractivo a partir de 1870. La progresiva llegada de inmigrantes al país provocó el rechazo de varios sectores de la sociedad mexicana que se manifestó, crudamente, en 1910, al inicio de la Revolución Mexicana, con una campaña antichina que se desplegó por todo el territorio nacional y que presentó mayor intensidad en los estados mexicanos con mayor concentración de población china; la campaña se prolongó hasta mediados de la década de 1930. El objetivo fundamental de la tesis es el análisis de la campaña antichina que exige abordar el perfil y características de los inmigrantes chinos en México y los aspectos más destacados de la campaña antichina, problemáticas analizadas a partir de fuentes documentales localizadas en archivos chinos y mexicanos. Las aportaciones de la investigación por lo que se refiere a la inmigración china, desarrolladas en la primera parte de la tesis, son las siguientes. La mayoría de sus componentes eran originarios de las provincias de Guangdong, Fujian y Beijing; las causas de la emigración fueron las dificultades para la supervivencia, las reiteradas guerras en China y la tradición migratoria de las provincias señaladas; y la protección del gobierno mexicano tras la firma del acuerdo entre China y México de 1899. La entrada de inmigrantes llegó a su cenit en torno a 1920 para iniciar entonces una caída que fue drástica en la década de 1930. La población china, dedicada inicialmente a la agricultura y la minería, emprendió más tarde diversos negocios vinculados a la alimentación, el textil, etc. Por último, el grueso de la población se concentró en el norte del país, aunque tras el estallido de la campaña antichina se produjo un desplazamiento significativo de la población hacia el centro y sur de México. Por lo que respecta a la campaña antichina, analizada en la segunda parte, consideramos la existencia de tres fases. En la primera (1910-1917) la mayoría de los ataques contra la colectividad china se produjeron en el norte del país e incluyeron saqueos y asesinatos como los producidos en la masacre de Torreón (1911). En la segunda fase (1917-1928) y a medida que la revolución mexicana se estabilizó, las acciones contra los chinos disminuyeron al mismo tiempo que las autoridades aprobaron una legislación discriminatoria contra individuos y actividades económicas chinas. Fue en esta fase cuando, por un lado, estalló en México el conflicto político entre las organizaciones Chee Kung Tong y el Kuo Min Tang; por otro, se formaron organizaciones antichinas que realizaron acciones contra los chinos y presionaron a las autoridades para dictar medidas contra ellos. La campaña contra la población china llegó a su cenit en la tercera fase (1928-1934) cuando en diversos estados (Sinaloa, Baja California, Chihuahua) se produjo una radicalización de la legislación discriminatoria hacia los chinos, que impedía el desempeño de las actividades comerciales de estos y que, en numerosas ocasiones, provocó la expulsión de los chinos hacia la frontera con los Estados Unidos y a los estados mexicanos vecinos y, con ello, la drástica caída de la población china en la década de 1930. A lo largo de la campaña antichina, los diversos gobiernos chinos no lograron implementar medidas protectoras efectivas y la “protección” de la población china dependió más bien de la actuación del gobierno federal. Finalmente, los motivos por los que se desarrolló la campaña antichina fueron de carácter económico, político y cultural; además, se ha constatado la importancia a lo largo de la campaña del discurso nacionalista contra la población china, a la que se consideraba inferior y, por lo tanto, objeto de discriminación y xenofobia.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] In modern history, Mexico became an attractive destination for Chinese emigration starting in 1870. The progressive arrival of immigrants sparked rejection from various sectors of Mexican society, which was starkly manifested in an anti-Chinese campaign, beginning with the Mexican Revolution in 1910, and lasting until the mid-1930s. The primary objective of the thesis is to analyze the anti-Chinese campaign by examining the profile and characteristics of Chinese immigrants in Mexico and the salient aspects of the anti-Chinese campaign.
In the first part of the thesis, which focuses on Chinese immigration to Mexico, we identify that the majority of immigrants originated from Guangdong, Fujian, and Beijing. The primary reasons for their emigration were survival difficulties, repeated wars in China, and the migratory tradition of these provinces. Moreover, using data, we confirmed various characteristics of immigrant population, for example, Chinese immigration peaked around 1920 but experienced a sharp decline in the 1930s.
Regarding the anti-Chinese campaign, analyzed in the second part, we delineate three phases. In the first phase (1910-1917), most attacks against the Chinese community occurred in the north and included looting and murders as those in the Torreón massacre (1911). In the second phase (1917-1928), actions against the Chinese decreased relatively. This phase was marked by a political conflict between the Chee Kung Tong and the Kuo Min Tang in Mexico and the establishment of lots of anti-Chinese organizations that pressured authorities to enact measures against Chinese. The campaign against the Chinese population reached its zenith in the third phase (1928-1934) when in various states (Sinaloa, Baja California, Chihuahua) discriminatory legislation intensified, restricting their commercial activities and frequently leading to the expulsion of Chinese to the border with the United States and neighboring Mexican states. The efforts of various Chinese governments to implement protective measures proved ineffective and largely depended on the actions of the federal government.
Finally, the reasons for the development of the anti-Chinese campaign were economic, political, and cultural. Moreover, the campaign confirmed the significance of nationalism that portrayed the Chinese population as inferior, thereby justifying discrimination and xenophobia.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] En la història moderna, l'emigració xinesa a Mèxic va ser destí atractiu a partir de 1870. La progressiva arribada d'immigrants al país va provocar el rebuig de diversos sectors de la societat mexicana que es va manifestar, cruament, el 1910, a l'inici de la Revolució Mexicana, amb una campanya antixinesa que es va desplegar per tot el territori nacional i que va presentar més intensitat als estats mexicans amb més concentració de població xinesa; la campanya es va prolongar fins a mitjans de la dècada de 1930. L'objectiu fonamental de la tesi és l'anàlisi de la campanya antixinesa que exigeix abordar el perfil i característiques dels immigrants xinesos a Mèxic i els aspectes més destacats de la campanya antixinesa, problemàtiques analitzades a partir de fonts documentals localitzades en arxius xinesos i mexicans.
Les aportacions de la recerca pel que fa a la immigració xinesa, desenvolupades en la primera part de la tesi, són les següents. La majoria dels seus components eren originaris de les províncies de Guangdong, Fujian i Beijing; les causes de l'emigració van ser les dificultats per a la supervivència, les reiterades guerres a la Xina i la tradició migratòria de les províncies assenyalades; i la protecció del govern mexicà després de la signatura de l'acord entre la Xina i Mèxic de 1899. L'entrada d'immigrants va arribar al seu zenit al voltant de 1920 per iniciar llavors una caiguda que va ser dràstica en la dècada de 1930. La població xinesa, dedicada inicialment a l'agricultura i la mineria, va emprendre més tard diversos negocis vinculats a l'alimentació, el tèxtil, etc. Finalment, el gruix de la població es va concentrar al nord del país, tot i que després de l'esclat de la campanya antixinesa es va produir un desplaçament significatiu de la població cap al centre i sud de Mèxic.
Pel que fa a la campanya antixinesa, analitzada a la segona part, considerem l'existència de tres fases. En la primera (1910-1917) la majoria dels atacs contra la col·lectivitat xinesa es van produir al nord del país i van incloure saquejos i assassinats com els produïts a la massacre de Torreón (1911). En la segona fase (1917-1928) i a mesura que la revolució mexicana es va estabilitzar, les accions contra els xinesos van disminuir alhora que les autoritats van aprovar una legislació discriminatòria contra individus i activitats econòmiques xineses. Va ser en aquesta fase quan, d'una banda, va esclatar a Mèxic el conflicte polític entre les organitzacions Chee Kung Tong i el Kuo Min Tang; de l'altra, es van formar organitzacions antixineses que van realitzar accions contra els xinesos i van pressionar les autoritats per dictar mesures contra ells. La campanya contra la població xinesa va arribar al seu zenit en la tercera fase (1928-1934) quan en diversos estats (Sinaloa, Baixa Califòrnia, Chihuahua) es va produir una radicalització de la legislació discriminatòria cap als xinesos, que impedia l'acompliment de les activitats comercials d'aquests i que, en nombroses ocasions, va provocar l'expulsió dels xinesos cap a la frontera amb els Estats Units i als estats mexicans veïns i,  amb això, la dràstica caiguda de la població xinesa en la dècada de 1930. Al llarg de la campanya antixinesa, els diversos governs xinesos no van aconseguir implementar mesures protectores efectives i la "protecció" de la població xinesa va dependre més aviat de l'actuació del govern federal. Finalment, els motius pels quals es va desenvolupar la campanya antixinesa van ser de caràcter econòmic, polític i cultural; a més, s'ha constatat la importància al llarg de la campanya del discurs nacionalista contra la població xinesa, a la qual es considerava inferior i, per tant, objecte de discriminació i xenofòbia

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Departament - Història i Arqueologia

# metadata.dc.title[].value
La inmigración china y la campaña antichina en México, 1870-1940