# name
Navigating stigmas, cultural beliefs, and discretion. Experiences of service providers in Spain's anti sex trafficking support systems

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Departament d'Antropologia Social

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] This research examines how service providers in Spain—including professionals in law enforcement, social work, healthcare, advocacy, and training—tailor, deliver, and experience support services for women who have experienced sex trafficking. Through an ethnographic approach involving 32 semi-structured interviews and participatory observations in 6 training sessions, the research explores how these professionals navigate the dynamics of service provision and exercise their discretionary power. The thesis highlights that service delivery is impacted by a combination of internal and external factors. Internally, many professionals, particularly those working in NGOs, experience significant emotional strain, which is intensified by insufficient structural support. This strain frequently leads to compassion fatigue, causing providers to adopt standardised, less personalised care or to develop informal coping mechanisms that can negatively impact the women they work for. Additionally, preconceived ideas about the "ideal victim", but also "ideal survivor", and "ideal recovery" shape service practices in a way that neglects the unique needs of these women. Ideological beliefs also have a substantial influence: abolitionist providers often perceive all sex work as inherently harmful and advocate against any engagement with consensual sex work, whereas pro-rights providers focus on harm reduction and support survivors' choices, even if that includes consensual sex work as a means of reclaiming agency. These ideological stances can shape the nature of the services provided. Considering external factors, the locations where service providers conduct outreach—whether on streets, in private apartments, nightclubs, or online platforms—affect their operations and the degree of discretion they can exercise. This is due to the control exerted by traffickers, requiring them to navigate these environments with creative strategies. Cultural beliefs add complexity and require culturally sensitive, time-intensive engagement that often conflicts with rigid legal timelines. Organisational culture also impacts service delivery: law enforcement typically prioritises prosecution and measurable outcomes, whereas NGOs focus on trauma-informed, victim-centred care. This difference leads to inconsistent experiences for women depending on whether their first point of contact is with police or NGO staff.
Ethnographic data also highlight the necessity of targeted training to improve professional discretion. Observations suggest mandatory emotional management training to help professionals handle the demands of their roles. Additionally, specialised training resulted essential: healthcare workers need to recognise trafficking signs in medical settings, judges must understand how trauma affects survivor narratives, and police officers should employ more victim-centred approaches. The research also emphasises the need for community-based training, identifying taxi drivers, tourism workers, and sex work clients as key groups who frequently encounter potential indicators of trafficking that should be involved in trainings. Overall, this research underscores the complexity of delivering tailored, culturally sensitive, and trauma-informed services to women who have experienced sex trafficking, calling for a holistic and collaborative approach that balances professional discretion, emotional support for service providers, and community engagement to meet the diverse needs of survivors.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] Aquesta tesi examina com els proveïdors de serveis a Espanya —cossos de seguretat, treball social, sanitat, advocacia i formació— adapten, ofereixen i experimenten els serveis de suport per a dones que han sobreviscut al tràfic sexual. Mitjançant un enfocament etnogràfic que inclou 32 entrevistes semiestructurades i observacions participatives en 6 sessions de formació, la investigació explora com aquests professionals naveguen per les dinàmiques de la prestació de serveis i exerceixen el seu poder discrecional. La tesi destaca que la prestació de serveis es veu afectada per una combinació de factors interns i externs. Internament, molts professionals, especialment aquells que treballen en ONG, experimenten una tensió emocional significativa, agreujada per una manca de suport estructural suficient. Aquesta tensió condueix sovint a la fatiga per compassió, fent que els proveïdors adoptin atencions més estandarditzades i menys personalitzades o desenvolupin mecanismes informals per afrontar l’estrès, que poden perjudicar les dones a qui atenen. A més, idees preconcebudes sobre la “víctima ideal”, però també sobre la “supervivent ideal” i la “recuperació ideal”, poden influir en les pràctiques de servei d'una manera que descuida les necessitats úniques d'aquestes dones. Les creences ideològiques també tenen un impacte substancial: els proveïdors abolicionistes solen percebre tot treball sexual com inherentment perjudicial i advocar contra qualsevol compromís amb el treball sexual consensuat, mentre que els proveïdors pro-drets se centren en la reducció de danys i respecten les decisions de les supervivents, fins i tot si això inclou el treball sexual consensuat com a forma de recuperar la seva agència. Aquestes postures ideològiques poden configurar la naturalesa dels serveis prestats. Externament, els entorns on operen aquests serveis presenten reptes addicionals, que impacten el nivell de discreció que poden exercir els professionals depenent de si treballen al carrer, en clubs nocturns, en apartaments privats o en plataformes en línia. Els professionals han d'adoptar enfocaments flexibles i creatius per operar en espais estrictament controlats pels traficants. Les creences culturals afegeixen complexitat i requereixen un compromís culturalment sensible i que consumeix temps, sovint en conflicte amb terminis legals rígids. A més, la cultura organitzativa també afecta la prestació de serveis: les forces de l'ordre solen prioritzar la persecució penal i els resultats quantificables, mentre que les ONG es focalitzen en una atenció informada pel trauma i centrada en la víctima. Aquesta diferència condueix a experiències inconsistents per a les dones, segons si el seu primer punt de contacte és la policia o el personal d'una ONG.
Les dades etnogràfiques també destaquen la necessitat de formació específica per millorar la discreció professional. Les observacions suggereixen la formació obligatòria en gestió emocional per ajudar els professionals a afrontar les demandes dels seus rols. A més, es considera essencial la formació especialitzada: els treballadors sanitaris han de reconèixer els signes de tràfic en entorns mèdics, els jutges han d’entendre com el trauma afecta les narratives de les supervivents, i els agents de policia haurien d’adoptar enfocaments més centrats en la víctima. La investigació també posa èmfasi en la necessitat de formació comunitària, identificant conductors de taxi, treballadors turístics i clients del treball sexual com a grups clau que freqüentment es troben amb indicadors potencials de tràfic i que haurien de participar en aquestes formacions. En conjunt, aquesta tesi subratlla la complexitat de proporcionar serveis adaptats, culturalment sensibles i informats pel trauma a dones que han experimentat el tràfic sexual, advocant per un enfocament holístic i col·laboratiu que equilibri la discreció professional, el suport emocional als proveïdors de serveis i la implicació comunitària per satisfer les diverses necessitats de les supervivents.

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Departament - Antropologia Social

# metadata.dc.title[].value
Navigating stigmas, cultural beliefs, and discretion. Experiences of service providers in Spain's anti sex trafficking support systems