# name
La interpretació constitucional dels límits a la llibertat d'expressió derivats del discurs antipluralista. Especial referència al discurs antisemita

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Facultat de Dret

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat] L’objecte d’aquesta tesi és construir una interpretació constitucional dels límits a la llibertat d’expressió derivats del discurs antipluralista. En aquest sentit, es pretén donar resposta a dos plantejaments inicials. Primerament, quina és la funció que realitza la llibertat d’expressió en una societat democràtica i plural construïda a partir de la coexistència de grups minoritaris amb un grup socialment majoritari. Segonament, com han de ser els límits a la llibertat d’expressió quan l’exteriorització d’idees, pensaments o opinions recauen sobre temes de rellevància pública i, en concret, sobre grups minoritaris. Per això, l’objecte d’aquesta tesi consisteix en oferir una interpretació constitucional dels límits a la llibertat d’expressió quan aquesta s’exerceix a través del discurs antipluralista entès com el discurs que té per objecte determinats col·lectius minoritaris, especialment el col·lectiu jueu, des d’un plantejament hostil o contrari a aquests grups. Aquesta interpretació constitucional vindrà derivada de com es configurin determinats drets, béns o valors constitucionals que actuen com a límits a la llibertat d’expressió i de com s’articuli jurídicament la resolució de les col·lisions.

La finalitat de la tesi és la de trobar instruments que permetin a l’operador jurídic resoldre els conflictes que planteja l’exercici de la llibertat d’expressió quan impacta sobre altres drets, béns o valors constitucionals objecte de protecció relacionats amb grups minoritaris. La tesi es troba dividia en quatre capítols. Primer s’analitza el paper que juga la llibertat d’expressió com a element definidor de la democràcia i la necessitat de configurar uns límits a la llibertat d’expressió tenint en compte el paper central que juga en el sistema democràtic. En segon lloc, s’ha estudiat la configuració de la llibertat d’expressió a la Constitució de 1978, posant especial interès en els conceptes de delimitació i limitació del dret. En tercer lloc, calia examinar com s’articulen els límits a la llibertat d’expressió als Estats Units i al Conveni Europeu de Drets Humans. En el primer cas, per la seva particular configuració diferent de l’europea, i en el segon cas, per la influència que la jurisprudència del Tribunal Europeu de Drets Humans exerceix sobre la jurisprudència constitucional espanyola. Per últim, s’ha estudiat quin és el tractament jurisprudencial i normatiu del discurs antisemita a Espanya i quina és la seva aplicació per part dels tribunals ordinaris. Les conclusions de la tesi estan articulades des de tres punts de vista. Per una banda, es planteja la necessitat d’una reforma normativa del delicte d’odi respectuosa amb la funció i la posició de la llibertat d’expressió i dels seus límits dins el sistema constitucional espanyol. Per altra banda, s’ofereixen als operadors jurídics doctrines jurisprudencials estatunidenques que els hi poden ser vàlides per a la resolució de conflictes. Per últim, es presenten uns límits a la llibertat d’expressió configurats sota paràmetres objectius per donar seguretat jurídica tant a l’aplicador del dret com a la persona que exerceix la seva llibertat d’expressió. 

Amb aquesta tesi s’han intentat oferir unes solucions jurídiques a uns problemes generats per determinats discursos que cada cop prenen més rellevància social i que cada vegada estan més generalitzats a nivell públic, especialment, a través de les xarxes socials. Els paràmetres que s’estan utilitzant per part dels tribunals tenen connotacions subjectives importants, com ara la intencionalitat del missatge o l’aplicació indistinta a diferents col·lectius, fet que perjudica la seguretat jurídica i afecta la configuració constitucional de la llibertat d’expressió. Per aquest motiu, era necessari realitzar una interpretació de les restriccions de la llibertat d’expressió centrada en la construcció d’uns límits objectius que fos coherent amb el seu contingut constitucional.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[spa] El objeto de esta tesis es construir una interpretación constitucional de los límites a la libertad de expresión derivados del discurso antipluralista. En este sentido, se pretende dar respuesta a dos planteamientos iniciales. Primeramente, cuál es la función que realiza la libertad de expresión en una sociedad democrática y plural construida a partir de la coexistencia de grupos minoritarios con un grupo socialmente mayoritario. En segundo lugar, como tienen que ser los límites a la libertad de expresión cuando la exteriorización de ideas, pensamientos u opiniones recaen sobre temas de relevancia pública y, en concreto, sobre grupos minoritarios. Por lo tanto, la finalidad de la tesis es la de encontrar instrumentos que permitan al operador jurídico resolver los conflictos que plantea el ejercicio de la libertad de expresión cuando impacta sobre otros derechos, bienes o valores constitucionales objeto de protección relacionados con grupos minoritarios. La tesis se encuentra dividía en cuatro capítulos. Primero se analiza el papel que juega la libertad de expresión como elemento definidor de la democracia y la necesidad de configurar unos límites a la libertad de expresión teniendo en cuenta el papel central que juega en el sistema democrático. En segundo lugar, he estudiado la configuración de la libertad de expresión en la Constitución de 1978, poniendo especial interés en los conceptos de delimitación y limitación del derecho. En tercer lugar, tenía que examinar como se articulan los límites a la libertad de expresión en los Estados Unidos y al Convenio Europeo de Derechos Humanos. En el primer caso, por su particular configuración diferente a la europea, y en el segundo caso, por la influencia que la jurisprudencia del Tribunal Europeo de Derechos Humanos ejerce sobre la jurisprudencia constitucional española. Por último, he estudiado cuál es el tratamiento jurisprudencial y normativo del discurso antisemita en España y cuál es su aplicación por parte de los tribunales ordinarios. Las conclusiones de la tesis están articuladas desde tres puntos de vista. Por un lado, se plantea la necesidad de una reforma normativa del delito de odio respetuosa con la función y la posición de la libertad de expresión y de sus límites dentro del sistema constitucional español. Por otro lado, se ofrecen a los operadores jurídicos doctrinas jurisprudenciales estadounidenses que les puedan ser válidas para la resolución de conflictos. Por último, se presentan unos límites a la libertad de expresión configurados bajo parámetros objetivos para dar seguridad jurídica tanto al aplicador del derecho como la persona que ejerce su libertad de expresión.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng] The purpose of this doctoral thesis is to construct a constitutional interpretation of the limits on freedom of expression derived from anti-pluralist speech. In this regard, it seeks to address two initial questions. First, what function does freedom of speech perform in a democratic and pluralistic society built upon the coexistence of minority groups alongside a socially dominant majority group. Second, how should the limits on freedom of expression be shaped when the expression of ideas, thoughts, or opinions concerns matters of public relevance and minority groups. Accordingly, the aim of the doctoral thesis is to identify instruments that enable legal practitioners to resolve the conflicts arising from the exercise of freedom of expression when it impacts other rights, goods, or constitutionally protected values related to minority groups. The doctoral thesis is divided into four chapters. The first analyses the role played by freedom of expression as a defining element of democracy and the need to establish limits to this freedom considering the central position it occupies within the democratic system. The second examines the configuration of freedom of expression in the 1978 Constitution, with special attention to the concepts of delimitation and limitation of the right. The third chapter explores how limits on freedom of expression are articulated in the United States

# metadata.dc.title[].value
La interpretació constitucional dels límits a la llibertat d'expressió derivats del discurs antipluralista. Especial referència al discurs antisemita