# name
Efectes de les diferències individuals i factors situacionals en escenaris morals basats en l’experiència amb valor de vida

# metadata.dc.contributor.other[].value
Universitat de Barcelona. Departament de Psicologia Clínica i Psicobiologia

# metadata.dc.description.abstract[].value
[cat]  La presa de decisions morals és entesa com un fenomen molt rellevant que ha despertat un gran interès en molt diversos camps d’estudi. Per exemple, s’ha estudiat des de camps com la filosofia i la psicologia fins a l’àmbit de la robòtica. Aquest interès en la moralitat no solament s’aprecia en l’amplitud de camps d’estudi interessats, sinó també en la permanent presència a través dels segles de filòsofs, pensadors i polítics entre altres, que han dedicat esforços a conceptualitzar i entendre aquest fenomen. Des de la psicologia s’ha despertat en els últims anys un gran interès en l’estudi de la moralitat. Aquest interès s’ha materialitzat en una gran quantitat de treballs que aporten nou coneixement a la comprensió de la moral/ètica. Cal destacar que des de la psicologia l’estudi de la presa de decisions morals ha estat orientada en els últims anys cap a la identificació de les vies cerebrals que regulen les cognicions, emocions i conductes morals. Des de la neurociència, un dels instruments que més atenció han rebut són els escenaris sacrificials. La mateixa estructura d’escenari s’ha repetit en moltes versions del mateix, on s’ha canviat el contingut però sempre s’ha conservat l’essència del cèlebre dilema del tramvia. Per una part la inevitable mort d’éssers humans. D’altra la possibilitat de decidir i actuar per a escollir quants d’aquests moriran. Habitualment, s’enfronta la decisió de deixar morir a cinc persones o matar a una persona. Aquests tipus de dilemes els considerem en aquest treball com a dilemes sacrificials difícils. Les variables de personalitat que s’han estudiat com a relacionades amb la resposta en aquest tipus d’escenaris són dimensions molt amplies tals com la psicopatia o la humilitat. En aquesta tesi utilitzem una aproximació diferent, ja que fem servir a més dels escenaris sacrificials, escenaris més propers a l’experiència i de demolició amb l’objectiu d’explorar diferències individuals i efectes dels factors situacionals en la resposta a aquests. A més, en els escenaris que utilitzem, no enfrontem en la mateixa decisió afavorir a cinc persones contra una assumint tàcitament que el valor de cinc persones és cinc vegades el valor d’una persona. En el present treball enfrontem el valor personal d’elements que han estat jerarquitzats d’acord amb el seu valor subjectiu utilitzant la Subjective Utilitarian Theory. Les diferències individuals que hem utilitzat per a realitzar aquesta tesi són variables més concretes del caràcter moral de les que s’han utilitzat prèviament com a predictors del caràcter moral utilitzant escenaris. En aquesta tesi proposem una àmplia varietat de mesures pròpies del caràcter moral com la integritat moral, la preocupació per les conseqüències futures i immediates, la propensió a experimentar culpa i vergonya, etc. A més, també hem inclòs variables més àmplies com les dimensions de personalitat de l’HEXACO, de la triada fosca i una aproximació a la intel·ligència fluida. L’estructura d’aquesta tesi consta de dos estudis previs i un estudi principal: en el primer estudi previ “Buscant els ítems” identificàrem el valor personal dels ítems que utilitzarem en l’elaboració dels escenaris. En el segon estudi previ “Buscant els escenaris” elaboràrem escenaris estandarditzats tant de demolició, sacrificials i basats en l’experiència. Utilitzàrem una aproximació a través de l’awareness moral per a identificar les situacions basades en l’experiència més moralment dilemàtiques i properes a l’experiència d’una bateria de situacions extretes del joc Scruples. Posteriorment vàrem redactar els escenaris amb una estructura estandarditzada i vàrem incloure en els escenaris els elements amb valor personal seleccionats a través del primer estudi previ. En l’estudi principal d’aquesta tesi vam aplicar un paradigma d’exclusió social (Cyberball) per a estudiar l’efecte d’un factor situacional com l’ostracisme en la presa de decisions moral. També administràrem una bateria de diferències individuals per a estudiar el caràcter moral dels participants amb una proposta de mesures específiques del caràcter moral i utilitzant avançades tècniques estadístiques, com l’anàlisi de perfils latents hem classificat als participants segons el seu caràcter moral en persones més morals, normals o menys morals. Finalment administràrem 18 escenaris morals (6 de demolició, 6 sacrificials i 6 basats en l’experiència) amb valor subjectiu a cada participant amb l’objectiu de capturar les respostes als mateixos d’acord amb dos criteris; l’afavoriment de l’element amb un elevat valor moral i el criteri deontològic. En els resultats d’aquest estudi trobem que el caràcter moral influeix en la presa de decisions en escenaris basats en l’experiència quan el criteri que seguim és deontològic i en els escenaris sacrificials quan és el criteri basat en el valor personal dels elements implicats el que tenim en compte i observem també una tendencia a la significació en els escenaris de demolició amb una grandària de l’efecte menor. La condició d’ostracisme per si mateix no presenta efectes en la presa de decisions moral en cap mena d’escenari mentre que la interacció entre el caràcter moral i l’ostracisme sí que mostra efectes en la presa de decisions moral en escenaris basats en l’experiència quan el criteri és l’afavoriment de l’element amb més valor personal implicat en l’escenari. A continuació, utilitzant les mesures proposades per a mesurar el caràcter moral presentem un sistema d’equacions estructurals del compromís moral amb un bon ajust relatiu del “Model de Schwartz: Good and Bad Apples”. Finalment es discutiran els resultats d’aquesta tesi i s’oferiran conclusions i recomanacions futures de recerca. També es presentaran limitacions rellevants d’aquest estudi.

# metadata.dc.description.abstract[].value
[eng]  Moral decision-making is understood as a very important phenomenon that has aroused great interest in a wide variety of fields of study. For example, it has been studied in philosophy, psychology and even robotics. The interest in morality is not only appreciated in the scope of interested fields of study, but also in the permanent presence through centuries in many philosophers, thinkers, and politicians, among others, who have dedicated efforts to conceptualize and understand this phenomenon. In the field of psychology, a great interest in the study of morality has aroused in recent years. This interest has materialized in numerous works that bring new knowledge to the understanding of morality/ethics. It should be noted that in the field of psychology, the study of moral decision- making has been oriented towards the identification of the brain areas or connections that regulate moral cognition, emotion, and behavior in recent years. In neuroscience, sacrificial scenarios are one of the most important instruments. Thus, the same scenario structure, based on the famous trolley dilemma, has been repeated in many versions. On the one hand, in the trolley dilemma, we find the inevitable death of human beings. On the other hand, the possibility of choosing how many of them will die. Usually, there is always the same structure of decision: to let five people die or kill a person. These dilemmas are considered in the present thesis as difficult sacrificial dilemmas. Traditionally, the personality variables studied in relation to the response in this type of scenarios are very broad dimensions such as psychopathy or humility. In the present thesis, we use a different approach that includes everyday- based and demolition scenarios in order to explore individual differences and the effects of situational factors in their response. In addition, we do not present dilemmas where we take for granted that the value of five people is five times the value of a person. We take into account the subjective value given to different individuals depending on our relationship with them, hierarchized according to the Subjective Utilitarian Theory. In this thesis, we also propose a wide variety of measures of moral character such as narrow variables like moral integrity, concern for the future and immediate consequences, propensity to experience guilt and shame, etc. We have also included wider variables such as the HEXACO personality dimensions, the dark triad and an approximation to fluid intelligence. This thesis is structured with two previous studies and one main study. In the first previous study entitled “Searching for the items” we identified the personal value of the items that we will use to elaborate the scenarios. In the second previous study entitled “Looking for the scenarios”, we developed demolition, sacrificial and experience-based standardized scenarios. We used moral awareness measurement to identify moral dilemmas based on experience from the game Scruples. Later, we wrote the scenarios with a standardized structure, and included elements with personal value. In the main study of this thesis, we applied a paradigm of social exclusion (Cyberball) to study the effect of a situational factor such as ostracism in making moral decisions. We administered a battery of individual differences to study the moral character of the participants with a proposal of specific measures of moral character and using advanced statistical techniques, such as the analysis of latent profiles. We classified the participants according to their moral character in more moral, normal or less moral people. Finally, we administered 18 moral scenarios (6 demolition, 6 sacrificial and 6 experience-based) with subjective value to each participant in order to capture the responses to them according to two criteria; the favoring of the element with a high moral value and deontological criteria. In the results of this study we found that the moral character influences the moral decision-making in scenarios based on the experience when the criterion that we follow is deontological and in the sacrificial when we consider the personal value as the criteria of the elements involved. We also found demolition scenarios with a smaller size effect tend to be significant. We found no effect of ostracism in moral decision-making in our study. The interaction between moral character and ostracism showed effects on moral decision-making in scenarios based on experience when we considered the personal value of the elements involved. Then, using the measures proposed to measure the moral character we present a structural equation model with a good relative adjustment for moral commitment from Schwartz’s Good and Bad Apples model. Finally, the results of this thesis will be discussed and future research conclusions and recommendations will be offered. Limitations of this study will be presented too.

# metadata.dc.source[].value
Tesis Doctorals - Departament - Psicologia Clínica i Psicobiologia

# metadata.dc.title[].value
Efectes de les diferències individuals i factors situacionals en escenaris morals basats en l’experiència amb valor de vida