# name
Moriscos i Hugonots a l'Espanya del segle XVI. Conxorxa o quimera

# metadata.dc.description[].value
Treballs Finals de Grau en Història, Facultat de Geografia i Història, Universitat de Barcelona, Curs: 2012-2013, Tutor: Jaume Dantí Riu

# metadata.dc.description.abstract[].value
A finals del segle XVI diverses autoritats eclesiàstiques enviaren missatges al rei
Felip II on es mostraven inquietes davant un possible complot entre els moriscos i els
hugonots del Bearn i de la Baixa Navarra. El monarca només emprengué algunes accions
puntuals de protecció de fronteres.
Com a màxim representant d'una monarquia defensora de catolicisme rigorós que
sorgí del Concili de Trento, hagué de combatre els musulmans a l'est pel control del
Mediterrani i als protestants al nord, on els flamencs havien iniciat la seva lluita per a la
independència.
Aquests dos corrents estaven representats a l'interior pels moriscos, amb les seves
dubtoses conversions i pels hugonots que, bé per repressió bé per proselitisme, entraren
a la península.
Els moriscos aprofitaren el coneixement que tenien del protestantisme per a trobar
punts de contacte entre les dues religions, deterministes i fonamentalment basades en la
lectura dels textos sagrats –l'Alcorà i la Bíblia– i poder-se enfrontar als catòlics i les seves
vendes d'indulgències, estructures jeràrquiques i profusió d'imatges que consideraven
properes a la idolatria.
El període s'acabà amb l'expulsió dels moriscos a principis del segle XVII, amb les
dificultats dels que optaren per la via francesa de l'exili i la pèrdua de força dels hugonots
del Bearn, raó per la que es pot considerar que on els eclesiàstics hi veieren una
conxorxa, el monarca tan sols ho considerà una quimera.

# metadata.dc.source[].value
Treballs Finals de Grau (TFG) - Història

# metadata.dc.title[].value
Moriscos i Hugonots a l'Espanya del segle XVI. Conxorxa o quimera